421 
paa Bladoverfladen staaende Haar blive ligeledes vædede. 
Naar man har taget Bladene op af Vandet, finder man, 
at Bladkjødets Overhud er tør, de større Nerver derimod 
og Haarene vaade.7) Paa lignende ÅAarsager beroer 
aabenbart den Form, i hvilken Duggen samler sig paa 
Bladene. Paa Nerverne sætte Draaberne sig iregelmæs- 
sige Afstande og have Udseende af Perlesnore. Jo tyk- 
kere Nerven er, desto større Draaberne; derfor seer man 
paa et og samme Blad alle Størrelser af Draaber, sva- 
rende til Nervernes Tykkelse. Paa Blade med glat Over- 
hud aflejre sig mellem. Nerverne mere uregelmæssige 
Draaber uden at flyde sammen med hine. Haarene paa 
Bladene bære sædvanlig en hel Række af smaa Draaber, 
som man ofte først kan erkjende under Lupen, og Draa- 
berne sidde paa Haarene over hverandre som Perler paa 
en Snor. Paa Overfladen flyde Draaberne af stærkt be- 
dukkede Blade om Morgenen sammen paa de dybe Steder; 
disse ere de smaa Dale, hvis Bund bliver dannet af 
Bladnerverne. Paa "disse Steder hænger Vandet fast, 
medens det ruller bort fra Bladkjødets Overhud. Det 
er derfor sandsynligt, at den ringe Mængde Dugvand, 
=) Naar man dypper stærkt haarede Blade ned i Vand, vil man altid 
se en stærk Sølvglands, hidrørende fra Luften mellem Haarene. 
Det samme kan imidlertid ogsaa sees paa glatte Blade f. Ex. 
Salat-, Porre-, Nellikeblade o. fi. At Huden over Bladkjødet 
skulde forholde sig anderledes end den over Nerverne og end 
Haarene, er vistnok Tilfældet hos en Del, men langtfra hos alle 
Planter; end ikke paa Majsblade lykkedes det mig at iagttage 
nogen Forskjel. Paa Levkøjblade blev Midtnerven hurtig vædet, 
medens Heliotrop- og Pelargonieblade straks bleve vaade overalt. 
Saa meget er i alt Fald sikkert, sely om Sachs's lagttagelser ikke 
alle svare til de virkelige Forhold, at en tæt Haarbeklædning 
meget bidrager til at fastholde et Luftlag og til at holde Blad- 
huden tør. IGSIG: 
