424 
nemlig aabne og lukke sig. Dette sidste finder navnlig 
Sted om Natten, da Planterne hvile, og da de kemiske 
Omdannelser kun foregaa i ringe Grad, samt naar de 
blive vaade. Da nu Overhuden vedbliver at være tør 
og at være omgiven med Luft, medens Haarene fastholde 
Fugtigheden, ville Spaltaabningerne vedblive at være aabne 
baade i Tørvejr- og i Regnvejr. At Spaltaabningerne hos et 
meget stort Antal Plantearter kun forekomme paa Bladenes 
Underflade, staaer muligvis i Forbindelse med, at denne i 
Regelen er langt stærkere behaaret end Overfladen.) 
Tilde allerede givne Antydninger af Bladhaarenes 
Betydning kunne vi endnu føje, at de rimeligvis bidrage 
til at mildne Virkningerne af altfor pludselige Tempera- 
turforandringer, at den stærke Behaaring af Bladene i 
de fleste hvilende Knopper f. Ex. hos Hestekastanien i 
høj Grad maa kunne forhindre gjensidigt Tryk af de smaa 
Blade og tillige beskytte mod Kulden, og endelig at 
Haarene indeholde en stor Mængde Stivelsekorn, der kunne 
tjene til Næring for Planterne. 
Medens Stængelbladene træde i Planteernæringens Tje- 
neste, er det Blomsternes Opgave at sørge for Plante- 
formerelsen. De i Støvknapperne dannede Støvkorn 
træde ud af disse, og for at Befrugtningen kan foregaa, 
+) At Planter, som vokse i Ørkener eller andre tørre Egne, ere saa 
stærkt haarede, har maaske ogsaa sin Grund deri, at Haarbe- 
klædningen er nødvendig for dem ikke blot til at fastholde den 
Fugtighed, som Atmosfæren kan bringe, men ogsaa den, der for- 
damper fra Bladet selv; de tjene saaledes til at dæmpe eller 
hæmme den ellers for stærke og skadelige Fordampning. Paa 
samme Maade tjene muligvis ogsaa de Haar, som såa mange 
unge Planteblade ere beklædte med, medens de senere mangle 
dem; netop for de unge Blade vil en stærk Fordampning være 
farligst. 
