426 
anden, og man seer blandt andet, hvilken stor Rolle 
Haarene ogsaa i denne Henseende komme til at spille.) 
For at opnaa Plantebefrugtningen har Naturen imid- 
lertid ikke indskrænket sig til åt søge Hjælp i selve 
Planteriget, men den har ogsaa henvendt sig til Dyrene, 
og Insekternes Betydning i saa Henseende viser sig be- 
standig at være større og større. En Mængde Insekter 
leve af den søde Saft, som udskilles af mange Blomster. 
Hensigten med mange Blomsterkroners livlige Farver og 
med deres stærke Duft er muligvis netop den at hidlokke 
Insekterne. Idet disse da søge ned i Blomstens Indre 
for at søge efter Honningsaften, hæfter Blomsterstøvet 
sig fast ved den tætte Haarbeklædning, hvormed de som 
oftest ere forsynede, og idet Insekterne flagre fra Blomst 
til Blomst for at skaffe sig Næring, bidrage de uden at 
vide det til de Plantearters Vedligeholdelse, som skulle til- 
berede denne Næring for dem selv eller for deres Afkom. 
Vi have her ikke blot i Almindelighed et Exempel paa, 
hvorledes Planterne og Dyrene kunne række hverandre 
Haanden, men vi kunne ogsaa specielt sige det samme 
om Insekternes og om Blomsternes Haarbeklædning. 
Efter Befrugtningen begynde Frugterne at udvikle 
sig. Ogsaa disse kunne være beklædte med Haar, og for 
de opspringende Frugters Vedkommende kan det samme 
være Tilfældet med Frøene, Som Exempler paa det 
sidste kunne vi nævne Popler, Pile, Dueurter og Bom- 
uldsarterne, hvis Frøuld spiller en saa vigtig Rolle i 
Industrien. Haarene paa Frugter og Frø bidrage aaben- 
bart til at sprede disse over større Strækninger, og de 
%) Se dette Tidsskrifts 4de Række iIste Bind: Om - følsomme 
Planter. Af Eug. Warming, Pag. 429—31. 
