464 
end det, der udstraalede fra Støvdelene. Alle disse For- 
hold bekræftede det Resultat, T. havde udledet af det 
første Forsøg. 
T. forsøgte ogsaa at tilintetgjøre Støvet ved at ud- 
sætte det for Virkningen af et kraftigt Brændspejl, men det 
gik uskadt igjennem denne Skjærsild, hvad enten Grunden 
nu har været, at de enkelte Smaadele let lade Straale- 
varmen gaa igjennem sig, eller at Støvets Bevægelse har 
været saa hurtig, at der ikke har været Tid nok til en 
Forbrænding. 
I en stærkt oplyst cylindrisk Støvmasse, der svæ- 
vede frit i Laboratoriet, anbragte T. en tændt Spiritus- 
lampe; i selve Flammen og langs med dens Rande saa han 
da Hvirvler fremkomme, som undertiden vare mørkere end 
den sorteste Røg, der strømmer ud af et Dampskibs Skorsten. 
Holdt han Flammen lige under Støvcylinderen, saaes de 
samme sorte Røgmasser snoe sig op igjennem den. At 
den kulfattige Spirituslamme skulde have udsendt disse 
Røgmasser, som først bleve synlige i det anvendte stærke 
Lys, var ikke meget sandsynligt; hvortil kom, at en ren 
Brintflamme frembragte den samme Virkning.  Fremto- 
ningen havde sin Grund deri, at der blev frembragt ,,optisk 
tomme" Rum inde i den lystilbagekastende Støvmasse, idet 
denne blev gwjennembrudt af opstigende rene Luftmasser, som 
ikke indeholdt nogetsomhelst, der kunde sprede Lyset, fordi 
deres Støvdele vare tilintetgjorte af Flammen. 
Det samme mørke Rum frembragte T. ved at drive Ilt, 
Brint, Kvælstof, Kulsyre eller Kulbrinte ind i Støvcylinderen, 
naar han havde udviklet disse Luftarter under saadanne 
Forhold, at de ikke førte lysspredende Smaadele med sig. 
T. opnaaede ogsaa at rense Luften for Støvet paa en 
anden Maade end ved Forbrænding, nemlig ved at sigte 
den igjennem Bomuld. Naar han med en almindelig Puster 
blæste Luft tværsigjennem en stærkt ophedet Støvcylinder, 
saa veg Støvet tilside for den stærke Luftstrøm; men da 
denne selv var opfyldt med Støvdele, som straks erstat- 
tede de bortjagede, viste der sig ikke nogen Forandring. 
Naar han derimod havde pakket Bomuld i Pusterens Pibe, 
uden dog at stoppe det altfor haardt, og derefter blæste 
Luft, som altsaa maatte gaa igjennem Bomulden, ind i 
Støvcylinderen, fik han straks det mørke ,,optisk tomme" 
Rum frem. — Man kan ved et andet smukt Forsøg vise denne 
Bomuldens Evne til at holde Støvet tilbage. Naar man 
fylder Lungerne med Luft ved en dyb Indaanding og der- 
