480 
huset, paa hvilke de sporedannende Celler udvikles, beklæder 
de mange labyrinthagtig bugtede Gange, som vi se i Trøf- 
lernes indre, og som netop give dem deres marmorerede 
Udseende. I hver af disse kølleformede eller: sækformede 
Celler (Sporegjemmerne) dannes der oftest seks—otte Sporer, 
paa samme Maade som hos Kjærnesvampene og Laverne. 
5. Om Tornskadernes Vane at spidde Insekter fortæller 
den amerikanske Ornitholog Elliot Coues følgende: ,,En 
tykhovedet Tornskade (Collurio ludovicianus) jagede 
ivrig efter Insekter i Raadhusgaarden; fra sin Vagtpost i 
Spidsen af en høj Busk foer den løs paa en stor Græs- 
hoppe og bragte den hen til et Træ i Nærheden, der var 
fuldt af smaa spidse Grene; paa en af disse satte den sig 
rigtig til Sæde med Insektet i sin Mund og spiddede det 
paa en af de andre, idet den tvang Tornen helt igjennem 
dets Legeme ved gjentagne Tryk. Derpaa hoppede den hen 
til en anden Del af Træet, blev der nogle Minutter til- 
syneladende blot for at nyde Synet af det spiddede Insekts 
Vridninger, eller maaske for at forvisse sig om. at det sad 
rigtig godt fast. Beroliget 1 denne Henseende fløj Torn- 
skaden tilbage til sin gamle Plads og begyndte derfra atter 
at jage Græshopper, af hvilke den i Løbet af nogle Mi- 
nutter fangede flere, som den fortærede paa Stedet. — Jeg 
har ikke seet nogen fyldestgjørende Forklaring af denne 
besynderlige Skik hos Tornskaderne og er heller ikke 
selv istand til at angive nogen; den almindeligste — at de 
paa denne Maade anlægge Forraad til Brug i senere trange 
Tider — kan neppe tages for god. I det her iagttagne 
Tilfælde kom Fuglen ikke tilbage senere for at fortære den 
spiddede Græshoppe, thi jeg gik med Forsæt der forbi nogle 
Dage derefter, og Insektet sad der endnu. Fuglen var 
aabenhart sulten, thi umiddelbart efter at den havde spiddet 
denne Græshoppe begyndte den jo igjen paa Jagten og 
fangede og fortærede flere Insekter paa Stedet; heller ikke 
var der nogen Nødvendighed for den til at sikkre sig dette 
bestemte Insekt ved at spidde det paa en Pind; thi der var 
Tusinder af levende Græshopper paa den omtalte Plads. 
Vi kunne ligesaagodt straks tilstaa, at vi vide kun, at, men 
ikke hvorfor, Tornskaderne bære sig saaledes ad.” 
turhistoriens Fælleder«, i ,,Dansk Maanedsskrift", udgivet af Dr. 
M. Steenstrup, 1867. 2 Bd. 
