6 



at der fandtes ingen Diamanter, og at Landets geogno- 

 stiske Beskaffenhed var af den Art, at der ikke var 

 Haab om at finde Ædelstene. 



Medens dette bekjendtgjordes i de engelske Aviser, 

 vedblev imidlertid Søgningen og Kjøbet af Diamanter af 

 de indfødte, og flere Europæere drog op til Floden. Det 

 opdagedes snart, at Diamanterne fandtes langs Vaal 

 Flodens Bredder med Rullesten , hørende til forskj el- 

 lige Kvartsvarieteter ; man prøvede ogsaa at drive en 

 Skakt ned ved Estate Robinson , men uden Udbytte. 



Man vedblev da Udvaskningen ved Floden, og 1870 

 var der ved Klipdrift 200— 250 Vugger i Gang til Vask- 

 ning af Diamanter, ligesom der ogsaa vaskedes ved He- 

 bron langs Floden ved Gong Gong, Union Kopje, Coles- 

 berg Kopje &c. 



Ved Waldek's Plant fandtes i Midsommeren 1872 

 af en Mr. S pal din g en Diamantkrystal i en af 24 Flader 

 begrænset Form, et saakaldet Triakisoktaeder. Den vejer 

 288 5 Karat, er for Tiden i London og ejes af et Aktie- 

 selskab paa 10 Personer. Den er den største Dia- 

 mant fra Afrika og var udstillet paa Wiener Udstillingen 

 i 1873. 



Alle disse nu omtalte Diamantfund ere gjorte ved 

 Floden ved Vaskning, som før omtalt, af Rullesten af 

 Kvartsvarieteter af samme Udseende som Mandlerne i 

 Grønstenene, der findes i Nærheden; den Anskuelse laa 

 da nær, at Diamanterne vare ved Vejrsmulring udskilte 

 af Grønstenen og vaskede ned til Flodbredden; vi ville 

 siden se, at dette dog næppe forholder sig saaledes. 



Endnu i Aaret 1870 skriver Hiibner (Petermanns 

 Mittheilungen 1871) som et af Resultaterne af hans 



