8 



vigtigste er, som ovenfor nævnt, Colesberg Kopje eller 

 New Rush. Den liar en Størrelse af omtrent 550,000 D' 

 eller henimod 10 Tdr. Land, den er altsaa omtrent IJ 

 Gang saa stor som Kongens Nytorv; i Maj 1874 var 

 man naaet til en Dybde af over 150'. Hvor disse Kj ed- 

 ler forekomme, er Jorden almindelig noget ophøjet, dertil 

 sigter Navnet Kopje. 



Grænserne for disse Kjedler er fast Klippe, i Al- 

 mindelighed Lerskifer , paa nogle Steder krystallinske 

 Stenarter, navnlig en olivinholdig Diabas, af Beskaffenhed 

 som almindelig Grønsten, den samme Stenart, der, som 

 tidligere omtalt, spiller en stor Rolle i Afrikas Bjærg- 

 dannelse. Den diamantførende Jord er skarpt afskaaren 

 mod de omgivende faste Stenarter, der danne, hvad 

 Diamantgraverne kalde »Riffs«. 



Den omgivende Skifer er horisontal lejret, undtagen 

 lige ved Kjedlens Rand, hvor den i en eller nogle Fods 

 Afstand bøjer sig med temmelig skarp Vinkel opad. I 

 disse Kjedler findes da den diamantførende Jord. 



Hvad denne Jordarts Beskaffenhed angaar, da har 

 den en leragtig Beskaffenhed og maa i det hele betegnes 

 som en tufagtig Masse, der snart er hvidlig, snart graa- 

 gul, graagrøn og dybere blaalig graa. I denne Tufmasse 

 er indsprængt en stor Mængde Brudstykker, især af Ler- 

 skifer af lignende Beskaffenhed som den omgivende, der- 

 næst Diabasstykker og undertiden nogle Stykker Klorit- 

 skifer. Glimmerskifer og Gnejs. Disse Stenarter ere dog 

 mere eller mindre sønderskilte, men saaledes, at de danne 

 skarpkantede Brudstykker, og det hele har et fuldstæn- 

 dig brekcieagtigt Udseende. 



Med Hensyn til Skiferen skal endnu bemærkes, at 

 Stykkerne ligge ikke efter den flade Side, men i alle 



