36 



trem i den forreste kegleformede Del af Kjolen, og midt 

 i den tæt sammenpakkede Støvmasse ligger Griffelen med 

 det endnu ikke udviklede Ar (Z) og E, a). Nu udfolde Fane 

 og Vinger sig, Honningen afsondres, og Blomsten er be- 

 redt til Besøg. En Bi sætter sig med Benene klamrede 

 om Blomstens Vinger og stikker sin Snabel ind i en af 

 de to fine Aabninger paa begge Sider af den øverste frie 

 Støvdrager (i, B, C, D). Nu foregaar der en Forandring 

 i Blomsterdelenes Stilling; Vingernes bageste Del er ved 

 et fremspringende Parti indfattet i en tilsvarende For- 

 dybning i Kjølen og bag ved dette Parti helt sammen- 

 voxede; Trykket paa Vingerne forplantes til Kjølen, denne 

 bøjes nedad, men de tykke, stive Støvtraade give ikke 

 saa let efter, og i det de stritte imod, presse de en Del 

 af Støvet ud gjennem den yderste fine Aabning paa Kjo- 

 len ; dette smøres hen ad Biens Underside og bliver hæn- 

 gende i Haarene; denne Proces kan foregaa en halv Snes 

 Gange i samme Blomst; ved et stærkere Tryk kommer 

 ogsaa Griffelen frem, men naar Bien flyver bort, og den 

 elastiske Kjøl igjen bevæger sig opad, gnides det Støv, 

 der sidder paa Arret, af, fordi dette endnu ikke er klæbrigt, 

 og det eri Regelen først, efter at alt Støv er fjærnet, at Arret 

 bliver i Stand til at fastholde det. Ved et følgende Besøg kom- 

 mer det frem fra sit Skjul og kan nu opfange det Støv, Bien 

 har bragt med fra en anden Blomst. Dette er direkte 

 iagttaget; der er ganske vist Mulighed for, at Arret, naar 

 det gnides mod Biens Underside, ogsaa modtager Støv af 

 Blomsten selv; hvor vidt dette virker befrugtende, kan 

 kun af gj øres ved Forsøg. En lignende Indretning fin- 

 des hos Rundbælle (Anthi/llis), Krageklo (Ononis) og Lu- 

 pinen. 



