41 



Overhudscellerne gribe ind i hverandre, og det er derfor 

 kun kraftigere Insekter, der kunne naa ned til den dybt 

 liggende Honning gjennem SafttiJgangene ved i\ naar de 

 udføre dette Arbejde, presses Kronbladene nedad, og nu 

 fejer Griffelbørsten Støvet ud af den lille Aabning, 

 w?, der dannes af et bladagtigt Tilhængsel paa Spidsen 

 af Kjølen, og det opfanges enten af Dyrets Haarbeklæd- 

 ning eller ligger frit uden paa Blomsten. Arret bliver 

 først senere klæbrigt, og der er altsaa Mulighed for, at 

 det først ved et senere Besøg kan modtage Støv, der 

 sidder paa Insektets Bug. — Baade Fladbællen, Vikken 

 og Bønnen, der ere indrettede paa samme Maade, besøges 

 rigelig af forskjellige Insekter, og det har vist sig ved 

 Forsøg, at Krydsningen er til Fordel for den sidst nævnte; 

 hos Ærten derimod, hvis Blomster have den samme 

 smukke Bygning, udfordres der en saadan Kraftanspæn- 

 delse for at presse Kjølen ned og komme ind til Hon- 

 ningen, at næsten ingen af vore Insekter formaa det; de 

 besøge derfor kun sjælden Blomsten, som desuagtet altid 

 udvikler gode Frø, og det har ogsaa ved Forsøg vist sig, 

 at Insekterne her ere aldeles overflødige. 



Jeg har i alt det foregaaende holdt mig udelukkende 

 til Beskrivelsen af Blomsternes Bygning; det andet Spørgs- 

 maal: Hvorledes bære da disse Kunstnere sig ad, hvis 

 Snildhed og Behændigsed blev prist i saa høje Toner? 

 — det har jeg med god Føje undladt at besvare, og det 

 kan vel næppe besvares tilfredsstillende, thi her gjælder 

 det som alle Vegne ved Naturundersøgelserne: Gaa hen 

 og se ! Man lærer mange Gange mere ved selv at be- 

 tragte end ved at gjennemlæse lange Beskrivelser. Dog 

 da en Ting altid belyses ved sin Modsætning, kunde det 



