96 



tilbage til Regler og Love og saaledes »lade Aanden 

 herske over Verden«. Det var den Tid, da Kepler be- 

 regnede Planetbanerne, da Galilæi lagde Grundvolden 

 til den nuværende Fysik, da Harvey fremstillede Blod- 

 omløbet i det menneskelige Legeme. 



Det var ogsaa først i Begyndelsen af dette Tidsrum, 

 at Botanikken blev en Videnskab; et Aar efter Stiftelsen 

 af vort Universitet, 1583, udkom i Firenze Cæsalpinos 

 Værk, i hvilket der for første Gang siden Aristoteles's 

 og hans Elev Theophrasts Tid, altsaa efter næsten to 

 Aartusenders Forløb, igjen blev gjort Forsøg paa ikke blot 

 at lære at kjende og adskille Planterne for deres hel- 

 bredende Kræfters Skyld, men at udforske deres Væsen 

 og Virksomhed. Cæsalpino erkjendte, vist nok tyde- 

 ligere end før ham Ziiricheren Conrad Gesner, det 

 naturlige Slægtskabs hemmelighedsfulde Baand, der slynger 

 sig om Planterigets forskjelligste Skikkelser; han var den 

 første, der opstillede et System, der havde dette Slægt- 

 skab til Liddelingsprincip. Dersom det er sandt, at den 

 i vor Tid saa dybt indgribende Theori om Organismernes 

 Afstamning A^æsentlig beror paa Kjendskabet til det na- 

 turlige System, saa findes de ældste Rødder af denne 

 Theori allerede i Cæsalpinos Værk. 



Dersom jeg ikke maatte frygte for at sætte deres 

 Taalmodighed paa en haard Prøve, saa var det let at 

 vise, hvorledes Italienerens Ideer først bleve videre ud- 

 viklede, befriede for Aristoteliske Tilsætninger og i mange 

 Henseender berigede af en tysk Filosof, Joachim Jung; 

 hvorledes de i denne Skikkelse, som de første Grundtræk 

 til en videnskabelig Plante-Morfologi, i Slutningen af det 

 17de Aarhundrede bleve adopterede af Ray, den Gang 

 Englands berømteste Botaniker, hvorledes de endelig i 



