101 



enkelte Fænomen, altsaa at følge den samme Vej, som 

 Fysikken og Kemien have at takke for deres Sikkerhed. 

 Derved har den botaniske Forskning stødt paa Kjends- 

 gjerninger og Problemer, der ligge meget fjærat fra det 

 daglige Liv og ofte ere vanskelige at gjøre Ikke-Botani- 

 kerne begribelige. Det er ogsaa sjældent, at Botanikerne 

 fremstille deres Virksomhed for Publikum; det er derfor 

 intet Under, at man er mindre bekjendt med vor Viden- 

 skabs nuværende Tilstand end med Kemiens, Fysikkens, 

 Anthropologiens og de andre Naturvidenskabers. Jeg til- 

 lader mig derfor ved denne Lejlighed at udkaste et Billede 

 for dem af vor Tids Botanikeres Arbejde, om ogsaa kun 

 i flygtige Omrids. — 



Hvad der giver den moderne Videnskab om Dyre- 

 og Plante -Organismen dens ejendommelige Præg i Sammen- 

 ligning med de andre Naturvidenskaber er Anvendelsen 

 af Mikroskopet. Ved den store mekaniske og optiske 

 Fuldkommenhed, dette Instrument nu har opnaaet, er dets 

 Brug saa let og bekvem, at Sikkerheden af Iagttagelsen 

 næsten udelukkende afhænger af Præparationsmethoden. 

 Vi ere saa fuldstændig vante til den mikroskopiske Iagt- 

 tagelse, at vi tale om Celler og deres Dele som om Ting, 

 vi daglig se ogsaa med det ubevæbnede Øje; Videnskaben 

 raader over et Kunstsprog, der behersker de mikroskopiske 

 Gjenstande med samme Lethed som den, hvormed det 

 sædvanlige Omgangssprog behersker Livets daglige Be- 

 givenheder. 



Planternes Cellebygning er undersøgt i mang- 

 foldige Retninger og i Hovedsagen bekjendt i de forskjel- 

 ligste Afdelinger af Planteriget; de forskjellige Celleformer 

 ere beskrevne, deres indbyrdes Forbindelse til vel karak- 

 teriserede Cellevæv bekjendt. Ogsaa de forskjellige Pro- 



