106 



Blomsternes Form, Farvepragt og Duft er aabenbart ikke 

 til Stede for vor Fornøjelse, men i dem besidder meget 

 mere Planten Midler til at sikre Befrugtningen ved In- 

 sekternes Hjælp. Men den omhyggelige Undersøgelse af 

 disse Forhold har ogsaa ført til et andet meget uventet 

 Resultat, i det det viste sig, at der ikke blot hos saa- 

 danne Blomster, der blive bestøvede ved Insekter, men 

 ogsaa der, hvor andre Midler benyttes ved Bestøvningen, 

 er truffet Foranstaltninger, der gjøre Selvbefrugtningen 

 umulig eller unødvendig. Da begge Befrugtningsorganer 

 hos Flertallet af Planterne udvikles paa samme Individ, 

 da som bekjendt Støvdragere og Støvveje i de fleste 

 Blomster staa tæt sammen, saa laa den Tanke nær, at 

 Planteindividernes, ja de enkelte Blomsters, Selvbefrugtning 

 var det normale. Men saaledes forholder det sig ikke; 

 ved Indretninger, hvis Forstaaelse ofte kræver stor Skarp- 

 sindighed, er der sørget for, at Støvet af den ene Blomst 

 overføres paa Arret af en anden Blomst; og paa lignende 

 Vis forholder det sig ved Lønboplanternes Befrugtning. 

 Vidt gaaende Betragtninger over den kjønslige Forplant- 

 nings Natur og Betydning i det hele knytte sig til disse 

 Opdagelser, der tillige føre os over paa Plantefysiologiens 

 Omraade i snævrere Forstand. 



Blandt de forskjellige Afsnit af Plantefysiologien har 

 Læren om Ernæringen udviklet sig roligst. Efter at 

 den var bleven grundlagt af den berømte Genfer T. de 

 Saussure i Begyndelsen af vort Aarhundrede, erkjendte 

 man snart den store Betydning af Kjendskabet til Plante- 

 ernæringen for Agerbruget og Forstkulturen. Tusender af 

 kemiske Analyser og talrige Forsøg med levende Planter 

 bekræftede og udvidede Saussures Anskuelser. Bota- 

 nikerne, der vare fuldt op beskæftigede dels med Syste- 



