110 



sig følgelig med den frie Ende hen mod Lyskilden, andre 

 forholde sig modsat; her, ligesom ved Tyngden, virker 

 det samme Middel, alt efter Plantedelenes specielle Or- 

 ganisation, paa forskjellig og ofte modsat Maade. — 



Alle ved Tyngdekraften, Lyset og vedvarende ensidigt 

 Tryk fremkaldte Krumninger og Bevægelser af Plantedele 

 finde kun Sted , naar disse endnu ere i Begreb med at 

 voxe i Længden, og kun paa Grund af en Forstyrrelse 

 i denne Væxt ; men der gives ogsaa Organer, der krumme 

 og bevæge sig , skjønt de ikke mere voxe , da de ere 

 fuldstændig udvoxede; dertil høre de saakaldte følsomme 

 Organer, som Mimosernes Blade, og de periodisk bevæge- 

 lige, som den almindelige Kløvers. Men ogsaa her beror 

 Bevægeligheden nærmest paa en Ejendommelighed ved 

 den forudgaaende Væxt, hvorved der frembragtes en 

 stærk Spænding af Organets forskjellige Cellelag imod 

 hverandre, hvilken vedbliver, efter at dette har hørt op 

 at voxe, og Bevægelserne fremkaldes derved, at Vævenes 

 Spænding let forandres ved Rystelser, Forandring af Saft- 

 trykket, ja selv ved en Lysstraale. *) 



En Del især yngre Botanikere have i de sidste Aar 

 med Forkjærlighed hengivet sig til Undersøgelser angaaende 

 Varmens, Lysets og Tyngdens Indflydelse paa 

 Vegetationen, i det de fortsætte de længe forsømte Under- 

 søgelser af Bonnet, Duhamel, Pyrame de Candolle 

 og Knight. Jeg har allerede kortelig berørt Tyngdens 

 Virkninger. Varmen staar i et mere indviklet Forhold 

 til Vegetationen, i det ikke blot Væxtmekanismen og 

 Saftspændingen, men ogsaa de forskjellige kemiske Processer 



*) Se dette Tidsskrift, IV. R., Bd. 1, Warming: Om følsomme 

 Planter. R. A. 



