112 



frembringe det fotografiske Billede, have liden eller ingen 

 Del deri; men det er netop disse, der gribe ind i Væxt- 

 mekanismen. 



Jeg har nu forsøgt at vise Dem Botanikeren ved 

 Mikroskopet, beskæftiget med morfologiske Undersøgelser, 

 og i Laboratoriet, studerende Virkningerne af de alminde- 

 lige Naturkræfter paa Plantevæxten. Lad os endnu 

 kaste et kort Blik paa Botanikeren, der sidder mellem 

 sine Herbarier og undersøger tørrede Planter. Papiret 

 indeholder nye Skatte, som en rejsende har samlet i det 

 centrale Afrika, i Australien eller i Brasilien. Disse 

 tørrede Planter ere højst uanselige, ofte defekte, halvt 

 fordærvede. Men Kjenderens øvede Blik véd ogsaa af 

 Brudstykker at skjelne de nye fra de bekj endte Arter; 

 thi nye, d. v. s. ubeskrevne, Arter indeholder enhver større 

 Samling, flere end Botanikeren synes om. Men den be- 

 kjendte Plante stammer fra et Land, hvor den hidtil ikke 

 er bleven funden; hvorledes er den kommen der hen? Ja 

 hvorledes kommer en Plante af sig selv der hen, hvor 

 den voxer? Hvoraf kommer det, at der hos os ikke 

 voxer de samme Planter som i et lignende Klima i 

 Nordamerika? Naar Lys og Varme og Jordbund ere ens 

 paa forskjellige Steder i Verden, hvorfor frembringe de 

 da ikke de samme Planter? — Det er saadanne Spørgs- 

 maal, der beskæftige Manden mellem hans Herbarier; vi 

 mærke, at det er Systematikeren, der beskæftiger sig med 

 Plantegeografi. Alexander Humboldt, Stifteren af 

 denne Videnskab, havde klart erkjendt den Indflydelse, 

 som Varmens Fordeling paa Jordens Overflade udøver paa 

 Plantearternes Fordeling; men dette Moment var blevet 

 højlig overvurderet af ham og hans nærmeste Efterfølgere ; 

 den nyere Forskning har vist, at en Plante ingenlunde 



