118 



skabelige Arbejde maa ikke udarte til Ensidighed og 

 Bornerthed. Er det for det praktiske Udbytte af en 

 Videnskabsgren ønskeligt, at dygtige Hoveder hellige sig 

 de indtræffende Detajl-Spørgsmaal, saa maa man dog paa 

 den anden Side ikke overse den Fare, man udsætter sig 

 for, naar man er beskæftiget paa et snævert begrænset Om- 

 raade af Videnskaben, nemlig at forsømme at holde Blikket 

 aabent for det almenvidenskabelige Grundlag, hvorved 

 enhver Enkelthed i Videnskaben først vinder Sikkerhed. 

 Den, der dyrker en Videnskab i den Hensigt kun at lære 

 det saa kaldte nyttige ved den eller at finde nye praktiske 

 Anvendelser, han kan gjøre temmelig sikker Regning paa 

 ikke en Gang at finde saadanne; de nyttige Anvendelser 

 findes ligesom tilfældig og uventet paa den Vej , som 

 Forskningen gaar alene i Sandhedens Interesse. Alle 

 naturvidenskabelige Opdagelsers Historie, der have bidraget 

 til at gjøre det nuværende borgerlige Liv saa bekvemt og 

 rigt paa Nydelser i Sammenligning med tidligere Tider, 

 ville bekræfte dette. Ogsaa de, der som sidste Maal for 

 deres Studier have et senere Udbytte i en borgerlig Stil- 

 ling i Sigte, burde betænke, at dette lykkes desto lettere 

 og sikrere, jo dybere og alsidigere den ved Universitetet 

 erhvervede Viden er. 



Selv den, der allerede i Ungdommen var snæverhjærtet 

 nok til ved sine Studier udelukkende at beregne deres 

 Udbytte i Fremtiden, ham maatte den velforstaaede Fordel 

 raade til at sikre sit Brødstudium et heldigt Udfald 

 ved Grundighed og Alsidighed. En saadan Drivfjeder 

 behøve de i Sandhed ikke, Ims Sind en gunstig Skæbne 

 har aabnet for Skjønheden af en ordnet, indbyrdes sammen- 

 hængende Viden; ej heller de, der forstaa at skatte den 

 Glæde, som ethvert alvorligt Studium, enhver oprigtig 



