148 



Elletræerne, og ved den bekj endte Egenskab hos de ellers 

 saa dejlige Ellepiger eller Elvekvinder, at de ere hule i 

 Ryggen som et Dejtrug, mindes man om den mest almindelige 

 Anvendelse af EUeved, nemlig til Truge og andre udhulede 

 Træsager, der endnu høre til de faa Resultater af den 

 stærkt hensygnende Husflid .hos os. Af de ved. Grunden af 

 EUestammer saa hyppig forekommende store Knuder laver 

 man hos os ligesom i Norge af lignende Udvæxter paa Bir- 

 kene skjønne Pibehoveder og Snusdaaser; de udmærke sig 

 nemlig ved at have smukt flammet Ved, hvilket sædvanlig 

 kaldes Valbirk, af hvad Træ det end har sin Oprindelse. 



Medens nogle ville have, at det Træ, hvoraf den første 

 Kvinde, Embla, i Følge vore Fædres Sindbilledsprog blev 

 skabt, var en El, mene andre, at det var en Ælm og atter 

 andre, at det mest passende kunde være en Humle som „et 

 smukt Billede paa Kvindeligheden i Forhold til Manden". 



Man mener, at Ellen skys af allehaande Utøj; i det 

 mindste forsøger man at fordrive Mus fra Kornlofter ved 

 der at henlægge Elieløv, Kaalorme ved at lægge Eliekviste 

 over Kaalplanterne, Mider fra Melet ved at opbevare dette 

 i Bøtter af Elieved, Væggetøj fra Sengestederne ved at lave 

 disse af samme Ærane, medens endelig de klæbrige Blade 

 siges at være probate til at fange Lopper, naar de samles 

 friske om Morgenen tidlig og strøs paa Gulvet. Dersom 

 en vejfarende Mand af sin hastige Gang er bleven træt, 

 da kan han tage af disse Blade og lægge dem under 

 Fødderne*). 



At man ikke har synderlig til overs for Elletræer, derpaa 

 synes at tyde Ordsproget: rødt Haar og Ellebuske voxe ikke 

 paa god Grund. Et andet mere dunkelt Ordsprog findes 

 hos Peder Syv: „man skal længe hugge paa en Elletrunte, 

 før man faar en Bisværm deraf". Det hedder ogsaa: „saa 

 skrøbelig som et gammelt Eliegærde". 



Ellen synes at have givet Anledning til Dannelsen af 

 lige saa mange Stednavne som Birken. Ogsaa en Fugl, 

 Ellekragen, er opkaldt efter dette Træ; derimod vides intet 

 Familienavn af Betydenhed at være knyttet hertil, thi den 

 Bedrift, Hans Ellemose udførte ved at fange den ynkelige 

 Konge Christopher H i Saxkjøbing, er kun lidet berømmelig. 



Det kan endnu bemærkes, at Arent Berntsen til „suur 

 Skouff" henregner Elle og andre saadanne Træer, som ingen 



*) Simon Paulli i Flora Danica eller Dansk Urtebog. Kjøbenhafn. 

 1648 S. 16 



