159 



Astronomie, Meteorologie und Geograjihie" 1874 Nr. 43 

 har Hr. Lærer Sophus T romholdt (i Horsens) offenlig- 

 gjort en lille Artikel under nævnte Overskrift. Som be- 

 kjendt gives der en Mængde F'ænomener, som, skjønt man 

 saa godt som daglig har dem for Øje, dog endnu ikke 

 have fundet deres Forklaring, og blandt disse Fænomener 

 maa særlig fremhæves Nordlyset, hvis egentlige Natur er 

 os ubekjendt. Man bevæger sig her endnu kun paa Iagt- 

 tagelsernes Omraade; først naar Materialet bliver fuld- 

 stændigt, maa Opløsningen paa disse Gaader komme. For- 

 fatteren til den omtalte Artikel har givet et meget interes- 

 sant Bidrag til et forøget Materiale af Iagttagelser. Vi ville 

 anføre hans egne Ord. 



„Det har ofte været mig paafaldende, at naar der om 

 Dagen havde været en Solring synlig, fulgte der hyppig et 

 Nordlys om Aftenen. Da nu allerede saa mange Fæno- 

 mener, kosmiske saa vel som tellariske: Solpletter, Nordlys, 

 magnetiske Forstyrrelser, Cirrusskyer, ja endog Hvirvel- 

 stormenes Hyppighed, ere indesluttede i den bekjendte 

 11-aarige Periode, saa ligger det nær at undersøge, om ikke 

 endnu flere Fremtoninger, og deriblandt de under Navn af 

 store Sol- og Maaneringe, Bisole, Bimaaner os bekjendte 

 optiske Fænomener i Atmosfæren, staa i et vist Forhold til 

 denne Periode. I denne Hensigt har jeg gjennemset min 

 Faders meteorologiske Dagbøger for Aarene 1857 — 73 og 

 er derved bleven bestyrket i min Mening, at Nordlysene 

 staa i Sammenhæng med de omtalte Fænomener. Neden- 

 staaende Fortegnelse angiver Antallet af de i de tilsvarende 

 Aar iagttagne Fænomener af begge Slags." 



Man ser heraf, at begge Fænomeners Maxima falde 

 paa de samme Aarstal. Men ogsaa Nordlysenes aarlige 



