165 



kert; hvor Undersøgelsen sker i eller ved et Stenbrud, 

 lader dette sig nok gjøre. 



Den største Vanskelighed, nemlig at henføre de for- 

 skjellige Slags Sten til deres formodede skandinaviske 

 Forekomst i fast Fjæld, vilde dog have været umulig for 

 mig at løse i nogen betydelig Udstrækning, dersom ikke 

 Professor Th. Kjerulf i Kristiania paa Anmodning be- 

 redvillig havde stillet sit udstrakte Kjendskab til de 

 skandinaviske Bjærgarter og deres Forekomst til denne 

 Sags Tjeneste, for Frederiksværnsegnens Vedkommende 

 tillige med Benyttelse af d'Hrr. Brøggers ogReusch's 

 Iagttagelser. Nedenstaaende er en Fortegnelse over 

 Prof. Kjerulfs Bestemmelse af Haandstykker slagne af 

 de store Stene ved Strandby: 



4 Gnejsgranit, 1 som fra Sigdal ved Randsfjord, 

 1 som fra Strækningen ø. for Kongsvinger; i det hele 

 almindelig i Norge, f. Ex. i Smaaleuene, Akershusamt. 



5 almindelig Gnejs eller Øjegnejs, 2 feldspatrig 

 mørk Gnejs som Grundfjældet i Norge, f. Ex. i Smaa- 

 lenene. 



2 Hornblendeskifer som Grundfjældet i det sydlige 

 Norge. 



1 Glimmerskifer, 1 granatførende mørk Glimmerskifer 

 lig Grundfjældet i Norge. 



13 Granit (deraf 2 Granit eller Gnejs) ligner gam- 

 mel Granit i det sydlige Norge, 1 som Engerdalens og 

 Tryssils, 1 som Nummedalens n. for Kongsberg, 1 som 

 Grimstads, 1 Hornblendegranit, 3 lys grovkornet Granit 

 som Grundfjældets Gange. 



1 lys Evrit som i Kristianiafjordens Gange. 



3 Gabbro lig Elverums eller Ringerigets. 



