174 



midler er det ganske unødvendigt at ratte med de Mil- 

 lioner Aar, hvori nogle Geologer have forelsket sig, 

 1 Kristianiafjorden og dens nærmeste Omgivelser strømme 

 Vandene ud fra Nummedalen, Hallingdalen, Valders, 

 Gudbrandsdalen med Mjøsegnene og Østerdalen; ilstiden, 

 da Landet laa betydelig lavere, har Forbindelsen med 

 Mjøsen og Østerdalen været endnu mere direkte. Fjor- 

 dens sydlige Del har nu en Dybde af indtil 1000 Fod, 

 i Istiden altsaa indtil 1500 Fod. Fjorden har saaledes 

 de vigtigste Betingelser for i en Isperiode at producere 

 mange og store Isbjærge: et meget stort Opland og en 

 meget stor Dybde ved Mundingen. 



Svaret paa Spørgsmaalet, hvorfra og hvorledes vore 

 Stene ere komme, bliver da saaledes: De ere komne 

 fra de til Kristianiafjorden hørende Egne, hvor 

 den Indlandsis, som i Istiden bedækkede den 

 skandinaviske Halvø, har taget dem med sig og, 

 som Riflerne i Fjældgrunden angive, ført dem 

 ud til denne Isfjords dybe Munding, hvorfra 

 de med de der dannede Isbjærge ere sejlede 

 over Skage rak, syd for hvilket der fandtes 

 Grunde, hvor mange Isbjærge strandede, til 

 Dels smeltede og tabte det fine og grove Ma- 

 teriale, som de førte med sig. Siden hævede 

 Grundene sig op af Havet, og Stenene kom til 

 at ligge tørt. 



Vi have holdt os til de omkring Strandby forekom- 

 mende store Stene, fordi det, som berørt, var hel muligt, 

 at de smaa ogsaa kunde være bragte ved svagere Kræf- 

 ter og saaledes tillige fra andre Steder. Ved Strandby 

 er der fundet et lille Stykke rullet Saltholm skalk og en 

 større graa Flintesten, begge af Prof. Johnstrup er- 



