182 



Omsorg for at undersøge dem særskilt. Naar vi altsaa 

 undersøge de forskjellige Maader, paa hvilke Skovene 

 kunne indvirke paa Klimatet i et Land, saa opdage vi, 

 at de have en kemisk, en fysisk, en fysiologisk og ende- 

 lig en mekanisk Virksomhed. Den kemiske Virksomhed 

 fremgaar af Dekompositionen (Sønderdelingen) af Luftens 

 Kulsyre ved Træernes Bladorganer, der bevirker Opsam- 

 lingen af Kulstof i de træagtige Væv og Tilbagestrømningen 

 af Ilten til Atmosfæren. Skovenes fysiske Virksomhed giver 

 sig til Kjende ved Forøgelsen af de hygroskopiske Egen- 

 skaber, som Plantelevningerne meddele det skovbevoxede 

 Terræn, ved de Hindringer, som Trætoppene yde imod 

 Jordbundens Forsumpning, og endelig ved de Barrierer, som 

 de danne imod Luftens Bevægelse. Den fysiologiske 

 Virksomhed bestaar i Resultatet af Bladenes Uddunstning, 

 der gjengiver Atmosfæren en Del af det Vand, som Rød- 

 derne have indsuget af Jordbunden. Endelig bliver den 

 mekaniske Virksomhed frembragt af Rødderne, som fast- 

 holde Jorddelene, forhindre Dannelsen af rivende Vand- 

 strømme og lette Regnvandets Indtrængen i de nedre 

 Jordlag. Vi ville nu særskilt undersøge enhver af disse 

 Virksomheder og efterspore de Slutninger, som man kan 

 uddrage deraf. 



Hvori kan fra et klimatologisk Standpunkt Virkningen 

 af Omdannelsen af Luftens Kulsyre og Opsamlingen af 

 Kulstoffet bestaa? Man kan fra først af paastaa, at den 

 maa bestaa i ea Synken af Temperaturen, forstaar sig 

 alene fordi Træ, der brænder, afgiver Varme, hvorfor 

 Træ, der danner sig, absorberer Varme. Man kan ogsaa 

 betragte Skovene som uhyre Fortætningsapparater, be- 

 stemte til at indsuge Varmen at' Atmosfæren og at op- 

 lægge den i Form af Træ indtil den Dag, da dette ved 



