186 



den østlige Skraaning af Jurabjærgene, saa er det, fordi 

 de Vanddampe, som Vestenvinden indeholder, ere styrtede 

 ned i Form af Regn, foraarsaget af Skovene paa den 

 modsatte Skraaning, og fordi denne Vind altsaa ankom- 

 mer i udtørret Tilstand til den anden Side af Bjærg- 

 kjæden. Det følger heraf, at det fornemmelig er i de 

 varme Lande, at man maa bevare Skovene og skabe 

 nye, naar de ere forsvundne, fordi de paa den ene Side 

 sænke Temperaturen og paa den anden Side fremkalde 

 Regn, uden hvilken ingen Vegetation er mulig. Alle de, 

 der have besøgt Algier, sige, at det er herpaa vor Ko- 

 lonis Velfærd beror. Af Skovenes kemiske Virksomhed 

 afhænger ogsaa den Evne til at gjøre Klimatet sundt, 

 som visse Stoffer besidde ved at omdanne dræbende Mias- 

 mer. Man véd, at Træplantninger ere en Sundheds- 

 betingelse for Byerne, og at de ere undgaaelig nød- 

 vendige paa Kirkegaardene for at forebygge stinkende 

 Uddunstninger. 



Vi komme nu til Undersøgelsen af de Fænomener, 

 der ere et Resultat af Skovenes fysiske Virksomhed. 

 Man har ved de af Fautrat anstillede Forsøg sét, at 

 der paa aabent Terræn var faldet to Hundrede og fem 

 og halvfjerdsindstyve Millimetre Vand, medens der paa 

 tæt begroet Skovterræn var faldet tre Hundrede Milli- 

 metre. En Del af dette sidste Vand var blevet standset 

 af Træernes Bladdække, hvorfor kun hundrede og halv- 

 fjerdsindstyve Millimetre naaede ned til Skovbunden, det 

 vil sige tredsindstyve Procent af den faldne Vandmængde 

 og et Hundrede og fem Millimetre mindre end paa 

 bart Terræn; men denne Forskjel bliver mere end op- 

 vejet ved den Forskjel i Fordampningen, der findes imel- 

 lem det ene o^ det andet Sted. Paa den skovløse Mark, 



