188 



Mistralens*) Angreb, og at i Normandiet de paa Di- 

 gerne omkring Markerne plantede Rækker af Træer til- 

 lade Æbletræerne at blomstre og sætte Frugt. 



Det er heller ikke tvivlsomt, at Skovene have en vis 

 Indflydelse paa Uvejrene og Jordens Magnetisme. Uvej- 

 rene ere mindre hyppige og især mindre heftige i Skovegnene 

 end i de Egne, hvor der ingen Skov findes. Det synes, 

 som om Skovene, i det de fremkalde hyppigere Regnvejr, 

 unddrage Atmosfæren den Elektricitet, som den inde- 

 holder, og som i de for Skov blottede Egne samler sig 

 paa et og samme Punkt og udlader sig paa en Gang. 

 Det er fornemmelig paa Dannelsen af Hagl, at Skovene 

 synes at have en afgjerende Indvirkning. Becquerel 

 er ved paa et Kort at anføre de Steder, hvor Haglvejr 

 have raset, kommen til Erkj endelse af, at Skovene i Al- 

 mindelighed vare forskaanede for dem, og at Uvejr af 

 den Natur syntes at fjærne sig fra tætte Skove. Can- 

 tégril har meddelt mig en meget besynderlig Kjends- 

 gjerning, hvortil han selv har været Vidne, og som i 

 enhver Retning bekræfter denne Iagttagelse. Den 8de 

 Juni 1874 passerede et forfærdeligt Uvejr over den syd- 

 lige Del af Departementet Aude, der er bedækket med 

 Fyrreskove. Det trak som sædvanlig fra Nordvest til 

 Sydost og havde hærget Departementet Ariége, førend 

 det drog ind i Aude. Saa snart Uvejret traf Skovene, 

 ophørte Haglene at falde, men da det havde naaet de 

 østlige Pyrenæer, hvor Skovene næsten fuldstændig ere 

 ryddede, begyndte Haglvejret paa ny og ødelagde de fem 

 eller sex første Sogne, der laa paa dets Vej. Og imid- 

 lertid var Luften over Skovene ladet med Elektricitet, 

 thi medens Uvejret drog over Fyrreskovene, bleve otte 



*) En heftig Nordvestvind. 



