189 



Fyrretræer ramte af Lynet og spaltede i Stykker. Denne 

 Skovenes Indvirkning synes mig at kunne forklares paa 

 en meget simpel Maade: Haglene skylde deres Tilblivelse 

 til den meget hurtige Fordampning, som Regnen under- 

 gaar ved at passere meget tørre Luftlag, der berøve 

 den en temmelig stor Del bunden Varme og derved faa 

 den til at fryse. De maa altsaa danne sig hyppigere 

 i aabne Egne, hvor den af Solen opvarmede Luft ikke 

 indeholder Fugtighed, end i skovrige Egne, hvor Luften 

 bestandig er fugtig og Regnens Fordampning foregaar 

 langsommere. Disse Fænomener have for øvrigt endnu 

 ikke været gjorte til Gjenstand for tilstrækkelig omhygge- 

 lige Studier, til at man skulde kunne opstille nogen nøj- 

 agtig Lov, hvad Hagldannelsen angaar. 



Sete fra et fysiologisk Standpunkt, uddrage Skovene 

 af Jordbunden en vis Mængde Fugtighed; en Del af denne 

 tilføres de træagtige Væv, og det overskydende gjengives 

 Atmosfæren gjennem Bladenes Uddunstninger. De virke 

 her i en modsat Retning af den, vi først have fremstillet, 

 og som tvært imod gaar ud paa Bevarelsen af Vandet i 

 Jorden. Det er dog værd at undersøge, om disse Virk- 

 somheder ijike opveje hinanden. Med Hensyn til det til de 

 træagtige Dele afgivne Vand, da har dette kun liden Be- 

 tydning i Forhold til den faldne Regnmængde. De Grund- 

 stoflfer, der danne Vandet, Ilt og Brint, bidrage med 

 Halvdelen til Dannelsen af Træstoffet, saaledes at paa 

 en aarlig Produktion pr. Hektare af sex Kubikalen Træ- 

 stof, der vejer 3200 Kilogrammer, bidrager Vandet kun 

 1600 Kilogrammer, et intetsigende Tal i Sammenligning 

 med de fem eller sex Millioner Kilogrammer Regn, som 

 hver Hektare aarlig faar. Bladenes Uddunstning for- 

 langer mere Vand, men man kan gaa ud fra, at det 

 staar i Forhold til deres grønne Overflader; en Hektare 



