203 



Fis, 1. 



lægge Beretning om begge disse Undersøgelsesrækker 

 under ét. »Vi ville begynde med Lespés's og dertil 

 paa behørigt Sted knytte, hvad der om det samme er 

 forebragt af Fr. Muller, for at slutte med de Oplys- 

 ninger om Redebygningen hos forskjellige Termitformer, 

 som udelukkende skyldes den sidstnævnte Forsker. 



Den Termit-Art, der lever i Departementet »»Hederne«, 

 er formodentlig den samme, som har anrettet de bekjendte 

 Ødelæggelser i Rochelle, Rochefort og 

 overhovedet i Nedre Charente; Le spe s 

 bestemmer den som Termes lucifugiis 

 (Rossi). Naar man aabner en af deres 

 »Reder«, der hos denne Art blot bestaa 

 af de i Fyrrestubben udgravede Gange, 

 træffer man først Arbejdere og Sol- 

 dater, dybere inde Larver og Nym- 

 fer, saa vel til disse som til de vingede 

 (kjønnede) Former, til visse Aarstider 

 ogsaa selve disse vingede Former, og 

 dybest inde i Reden Dronningen og 

 Kongen, næsten altid sammen og i Al- 

 mindelighed kun et Par i hver Rede. Vi 

 maa omtale hver af disse Former og ^ ^ 



j TTJ rJT £• • T-v „ Arbejder af Termes lu- 



deres Underardehnger ror sig. Des værre .. u . . ^ 



'^ ^ cijugus (forsterret 5 



ere vi nødte til at gjøre dette med en ^^ange). a. overlæben. 



h. Ov-erkjæverne. c. 



vis Omstændelighed, for at det kan staa En underkjære. d. un- 



derlsebGD.. 



klart, i hvilket Forhold Redens mang- 

 foldige Klasser af Beboere staa til hinanden, og bede 

 derfor om Undskyldning, hvis dette første Afsnit skulde 

 falde lidt mere vidtløftig, end Læseren synes om. 



1. Arb ej dern e (Fig. 1) træffer manligesom Soldaterne 

 til enhver Aarstid og paa ethvert Sted i Reden. De fuldt 



4^1 



