231 



Palnierødderne blive mørere , ville de fleste Reder blive 

 deres Bytte. Man sér ofte i Skoven Kaalpalmestubbe, 



som man ser overalt paa de sydbrasilianske Campos i det høje 

 Græs og langs med Vejene, ere af en temmelig haard Beskaffen- 

 hed. H. antager nok, at Myreslugerne vilde kunne bryde dem op, 

 men ikke uden at slide stærkt paa deres -Kløer, og dertil finder 

 man ikke Spor; grave Huller i Jorden gjøre de heller ikke. Der- 

 imod ere deres lange spidse Kløer vel skikkede til i Forbindelse 

 med den stærke Haandballe at opbryde Træernes eller Myreboernes 

 haarde Bark. Aabner man en af de omtalte Termithøje, ser man 

 ikke i deres uregelmæssige Hulrum saadan en Vrimmel som i 

 en aabnet Myretue; de ere for største Delen tomme, de faa Ter- 

 mitter, som man ser, trække sig hurtig tilbage i Tuens dybere 

 Dele; thi det er overmaade lysky Dyr, og de komme i Reglen 

 kun frem om Natten for at udbedre Skaden ; deres egentlige Op- 

 holdssted er temmelig dybt i Jorden; det vilde slet ikke betale 

 sig for Myreslugerne at udføre det møjsommelige Arbejde at 

 aabne deres Tuer, naar de ikke der kunde finde en hel Vrimmel 

 af talløse Individer, som de kunde slubre i sig paa den vel- 

 bekjendte Maade ved Hjælp af deres lange ormedannede Tunge. 

 Termitternes egentlige Fjende er Bæltedyrene {Dasypus gymnurus; 

 denne Art er altid fyldt med dem, D. novemcincius derimod al- 

 drig). Ikke sjælden finder man paa et lille Rum alle Termitboer 

 forladte og ved Foden af hvert af dem et Hul , der fører ned i 

 Jorden under Højen, saa stort, at man kan træde ned deri, og 

 saa dybt, som Tuen er høj. Det er »Tatuens« Værk. — Hvad 

 Hen s el her anfører er vist nok fuldkommen sandt, men angaar 

 kun Termitboer af en bestemt Slags og fastere Beskaffenhed; de 

 skrøbelige Kuglereder maa være lige saa tilgængelige for Myre- 

 slugeren som Myreboerne. En Hr. Zietz (Præparatør ved Museet 

 i Kiel), som opholdt sig 9 Maaneder i Provindsen Géara i Nord- 

 Brasilien , forsikrer tvært imod, at Myreslugerens rette Føde er 

 Termitter, som den skaffer sig ved om Natten at bestige Træerne. 

 Han havde et levende Exemplar, som en Dreng havde fanget som 

 ungt og opfødt med Mælk og Termitreder, som den paa en meget 

 behændig Maade vidste at bryde itu med sine Forlemmer. Saa 

 stak den sin lange Snude mere eller mindre dybt ind i Aab- 

 ningen og vidste at hente| de opskræmmede Termitter frem af 

 deres bugtede Gange ved Hjælp af sin lange Tunge, hvis Spids 

 ofte kom til Syne ud af et andet Hul. Hver anden, tredje Dag 

 maatte Z. hente sin Myresluger en Termitrede. Visse større 

 Termit-Arter aad den dog kun , naar den var meget sulten. 



