232 



gjennem hvis Rodvæg Bæltedyrets stærke Klør have 

 brudt Vej paa den ene Side, og undertiden kan man da 

 finde Brudstykker af Termitreden spredte omkring; rigtig 

 nok vil Kongeparret være umiddelbart beskyttet mod et 

 sligt Angreb ved dets Gemaks tykke og haarde Vægge^ 

 men derved er næppe noget vundet for Samfundets Op- 

 retholdelse. (Det omtales ikke udtrykkelig, at under- 

 jordiske Gange føre hen til disse under Palmestubbene 

 anbragte Reder; maaske tør det underforstaas.) 



En tredje Eutermes- Art har sine kuglerunde Reder 

 liggende løst paa Jordens Overflade i Urskoven; i Mod- 

 sætning til Trærederne, der ere lige tykke og haarde helt 

 igjennem, eller de sidst omtalte Reder, der ere løse 

 udadtil, men have en fast Kjærne, have disse en ual- 

 mindelig tyk og haard Skal og et løst, blødt Indre. Deres 

 Bygning minder mest om dem under Palmestubbene, paa 

 Grund af Kamrenes mere eller mindre regelmæssige, kon- 

 centriske Ordning. En saadan Rede, som Fr. Miiller 

 undersøgte, var næsten kuglerund, noget flad nedadtil, 

 hvor den hvilede paa Jorden, omtr. 3 Fod i Tværmaal, 

 udenpaa bevoxet med smaa Mosser og Levermosser; den 

 haarde Skal, der maatte gjennemhugges med kraftige 

 Slag af en svær Skovøxe, var næsten 1 Fod tyk. Den be- 

 stod af koncentriske Lag af omtrent en Linjes Tykkelse, 

 forbundne ved talrige Støtter og uregelmæssige Tvær- 

 Vægge; jo længere man kom ind, desto tyndere bleve 

 Væggene; den inderste Kjærne lod sig let smulre med 

 Haandeu. Her laa »Dronningen« uden at være beskyttet 

 af noget fastere, mere tykvægget Kammer, hvilket jo 



Myrer forsmaaede den aldeles! — Saa modsatte kunne Erfarin- 

 gerne stille sig. 



