254 



Indtryk af Planter, der nylig ere spirede frem af Frøene, 

 og som slet ikke have Tid til at beskæftige sig med at 

 danne Løvblade og Stængler mere end højst nødvendigt, 

 men bare maa skynde sig at blive færdige med Dannelsen 

 af de for Artens Tilværelse ubetinget nødvendige Frø, 

 medens de varmeste Dage endnu ere der. Men af disse 

 Omstændigheder forklares ogsaa fremdeles det Fænomen, 

 at talrige Arter, som ere énaarige i nærliggende Floraer, 

 hvor der er længere Væxttid og en anden Varmefordeling, 

 saasom Vaar-Gæslingeblomst (Draba verna) ^ Stif- 

 moderblomst o. fl., i Alpefloraen blive repræsenterede 

 af meget nærstaaende fleraarige Arter, som Draha lævi- 

 gaia, Viola lutea og decUnata o. s. v., der aabenbart 

 staa i Afstamningsforhold til hine énaarige og fremstille 

 Afvigelser, som ere tilpassede til de forandrede ydre 

 Forhold. 



Med disse Forhold i Varmefordeling o. s. v. hænger 

 det sammen, at Flertallet af de fleraarige Planter 

 i alpine Floraer have Blomster, som udfolde sig, 

 før Løvbladene dannes, nemlig strax efter Snesmelt- 

 ningen. De til Blomsterdannelsen nødvendige Stoffer og 

 selve Blomsterknopperne blive af den største Del af Alpe- 

 planterne frembragte henimod Slutningen af Væxttiden, 

 og allerede om Efteraaret kan man finde Knopperne til 

 de Blomster, der først skulle udfolde sig næste Foraar. 

 I Aaringer med et langt mildt Efteraar træffer man derfor 

 ikke sjælden i Oktober Blomster paa Primler, Ensianer, 

 Daphne, Fjældraniinkel o. fl., som have udfoldet sig før 

 Tiden. Næppe er da den lange Vinter forbi og den 

 nye Væxttid begyndt, før som med ét Slag næsten 

 samtidig Tusender af Blomster springe ud paa alle lavere 

 Buske, paa alle Græsgange, og næppe falder Blomstrings- 



