259 



uden Betydning for disse. Blomsterplanter med nøgent, 

 fint og tyndt Løv, som ikke ere indrettede paa hurtig 

 at erstatte det stærke Fordampningstab, ville ikke uden 

 Skade kunne udsættes for en saa pludselig og voldsom 

 Vejrforandring og maa overlade de Steder, hvor saadant 

 ofte gjentager sig, til Arter med særegne Beskyttelses- 

 midler. Men saadanne ere f. Ex. tæt Haarklædning, 

 Saft rig dom i Bladene og en tyk (kutikulariseret) 

 Overhud. 



Den, som med Opmæiksomhed følger Forandringerne 

 i Plantedækkets Sammensætning paa de forskjellige Loka- 

 liteter i den alpine Region, kan ikke undgaa at lægge 

 Mærke til , at de Planter, som udmærke sig ved stift, 

 læderagtigt , stedsegrønt Løv eller kjødfulde eller tæt 

 haarklædte Blade, fortrinsvis gruppere sig paa de solrige, 

 for de udtørrende Vinde udsatte Fjælde og Bjærgaaser, 

 medens Plantearter med finere, sommergrønt Løv især 

 bebo de fugtige, muldrige og skyggefulde samt for Vinden 

 mere beskyttede Fordybninger og Skrænter; og ofte for- 

 andres Plantevæxten som med et Slag, naar man fra 

 en solbeskinnet mod Syd og Øst vendende Bjærgaas, 

 hvor der kun trives tykbladede Husløg, hvidfiltede Evigheds- 

 blomster, stive Stenbræk og graahaarede Malurter, kommer 

 hen til et af de skyggefuldere Steder paa Bjærgenes 

 Nordside; da komme Planter med tynde, nøgne Blade 

 som Løvefod, Fladstjærne, Violer, Pil o. a. til Syne i 

 de andres Sted. Hermed staar vel ogsaa det mærk- 

 værdige Fænomen i Samklang, at saa mange af vore 

 Alpeplanter med filtet Overtræk og med læderagtige 

 stedsegrønne Blade, saasom vore Alperoser, vor Daphne 

 striata, vore Primler og Ensianer med stive overvintrende 

 Bladrosetter , mangle i de arktiske Lande, hvor hine 



