276 



ved Saalen, efter at de havde opholdt sig der over fire 

 Uger« *). 



I Aaret 1712 hjemsøgte de vingede Hærskarer især 

 Schlesien, og man vilde der have bemærket Bogstaverne 

 B. E. S. paa Vingedækkerne. Strax følte da den lærde 

 Professor Paul Iltze sig foranlediget til at skrive et 

 Værk derover i det hebraiske, græske og tyske Sprog, 

 som han betitlede: »Formodninger om de underfulde 

 Græshopper — en Nyaarsgave«. Deri søgte han da nu 

 ogsaa at udtyde de anførte Bogstaver paa den mest for- 

 skjellige Maade, f. Ex: »Bedeutet Erschrockliche Schlacht« 

 — oBedeutet Erfreuliche Siege« — »Boshaftig Erstorbene 

 Sunder«! — »Bereuet Euren Stolz« — o. s. v. Og Folket 

 troede paa disse Dumheder, om ogsaa fornuftige Mænd 

 optraadte derimod. Hvor hyppig denne Gjæst var at 

 finde næsten overalt i Tysland i Midten af det forrige 

 Aarhundrede, fremgaar deraf, at der f. Ex. 1749 blev 

 samlet alene i det Ansbachske over 14 danske Tønder 



*) Denne Beretning bekræftes ved en Skuemønt, som Ghristoph 

 Wermuth slog i Gotha. Den viser paa den ene Side en 

 Sværm Græshopper med den Omskrift: 



Tænk paa den græsselige Græshoppehær, 

 At ikke Guds Vrede skal fortære Dig! 



medens Bagsiden giver følgende Notis: »Østerlandske Græshopper, 

 kommende fra Tyrkiet i August og September 1693 , ere 

 dragne gjennem Ungarn, Østerrig, Schlesien, Bøhmen og Voigt- 

 land ind i Thiiringen, hvor de frøs ihjel og bleve til Æde 

 for Kvæget.« Ligesom Johann Kittel i Breslau ogsaa for- 

 færdigede en Skuemønt i Aaret 1693, saaledes gjorde hans Søn 

 det 1748. Mønten bærer paa Forsiden en Afbildning af en 

 Græshoppe med den Underskrift: »Fra fremmede Lande« og med 

 de omstaaende Ord: »En ubuden Gjæst«; paa Bagsiden derimod 

 fremstilles der et over Mark og Skov hensvævende Tog af disse 

 ødelæggende Dyr med den Omskrift: »Bliver Mark og Skov til 

 Fortræd« og Aarstallet 1748. 



