308 



Resultaterne af de i den senere Tid foretagne Under- 

 søgelser af Nervesystemets Bygning hos Dyrene pege alle 

 hen paa den Slutning, 1) at Nervefibrene, som vi hidtil 

 have betragtet som de sidste Elementer i Nervevævet, 

 kun ere de synlige Sammenhobninger af uendelig tyndere 

 Traade, hvis Tværmaal synker ned til Grænserne for vor 

 nuværende mikroskopiske Synsevne, saa langt end denne 

 er bleven udvidet ved de nyere Forbedringer af Instru- 

 mentet; og 2) at en Nerve i sit inderste Væsen ikke er 

 andet end en linjeformig Udstrækning af særlig modificeret 

 Protoplasma mellem to Punkter i en Organisme, af 

 hvilke det ene er i Stand til at paavirke det andet ved 

 Hjælp af den saaledes oprettede Forbindelse. Herved 

 bliver det fatteligt, at endog det simpleste levende Væsen 

 kan besidde et Nervesystem. Spørgsmaalet om, hvor vidt 

 Planterne have eller ikke have et Nervesystem, faar saa- 

 ledes et nyt Udseende og frembyder for Histologen og 

 Fysiologen et yderst vanskeligt Problem, der maa an- 

 gribes fra et nyt Synspunkt og ved Hjælp af Methoder, 

 der endnu først skulle opfindes. 



Det maa saaledes indrømmes, at Planterne kunne 

 have Sammentræknings- og Bevægelsesevne, at i sidste 

 Tilfælde deres Bevægelser tilsyneladende kunne være 

 lige saa frivillige som de laveste Dyrs, og at mange 

 udføre lignende Handlinger som de , der hos Dyrene 

 iværksættes ved et Nervesystems Virksomhed. Og det maa 

 ligeledes indrømmes som muligt, at videre Forskning kan 

 i Planter opdage Tilværelsen af noget, der kan lignes 

 med et Nervesystem. Jeg véd derfor ikke, hvor vi kunne 

 haabe at finde noget ubetinget Skjelnemærke mellem Dyr 

 og Planter, med mindre vi vende tilbage til deres Ernærings- 

 maade og undersøge, om ikke visse Forskjelligheder, der 



