309 



ere af en mere skjult Beskaffenhed end de, C u vi er 

 antog at existere, og som ganske vist holde Stik lige 

 over for den langt overvejende Flerhed af Dyr og Planter, 

 kunde have almindelig Gyldighed. 



En Bønne kan man forsyne med Vand, der inde- 

 holder opløste Ammoniaksalte og visse andre mineralske 

 Salte i passende Forhold, med atmosfærisk Luft, der 

 indeholder sit sædvanlige ubetydelige Maal Kulsyre, og 

 med ellers intet andet undtagen Sollys og Varme. Under 

 disse Omstændigheder, hvor unaturlige de end ere, vil 

 Bønnen ved behørig Pleje udvikle sin Rodspire og sin 

 Kimknop; den første vil voxe nedad og blive til Rod, 

 den anden opad og blive til Stængel og Blade af en 

 kraftig Bønneplante, og denne Plante vil, naar Tiden 

 kommer, blomstre og frembringe sin Bønnehøst, ganske 

 som om den var bleven saaet iiHave eller Mark. 



Vægten af de kvælstofholdige Protei'nforbindelser 

 saa vel som af de olieagtige, stivelseagtige, sukkeragtige 

 og træagtige Stoffer, der indeholdes i den fuldvoxne 

 Plante og dens Frø, vil uden Sammenligning være større 

 end Vægten af de samme Stoffer i den Bønne, hvoraf 

 den er udsprungen. Og dog er der ikke blevet givet 

 Bønnen andet end Vand, Kulsyre, Ammoniak, Kali, Kalk, 

 Jærn og deslige, i Forening med Fosforsyre, Svovlsyre 

 og andre Syrer. Hverken Protein eller Fedt eller Sti- 

 velse eller Sukker eller noget som helst lignende Stof har 

 udgjort nogen Del af Plantens Næring. Men de Vægt- 

 dele Kulstof, Brint, Ilt, Kvælstof, Fosfor, Svovl og andre 

 Grundstoffer, der indeholdes i Bønneplanten og i de Frø, 

 den har frembragt, svare nøjagtig til de Vægtdele af de 

 samme Grundstoffer, der ere forsvundne af de Ernærings - 

 materialier, hvormed man har forsynet Planten under 



Femte Række. HI. 20 



