320 



ikke er uden Sidestykke i bekj endte Politikeres Løbe- 

 bane, nemlig ved den forfærdelige Skade, den har forvoldt 

 Menneskeheden, Thi det er denne Svamp, der er Aar- 

 sagen til KartofFelsygen, og det var altsaa Perono- 

 spora infestans (uden Tvivl udelukkende af angelsachsisk 

 Herkomst, uagtet det ikke med Bestemthed vides), der 

 fremkaldte Hungersnøden i Wand. De Planter, der 

 hjemsøges af denne Sygdom, findes befængte med en 

 Skimmel, der bestaar af fine, rørformige Traade, de saa- 

 kaldte »Hyfer«, hvilke gjennembore Kartoflfelplantens 

 Masse og tilegne sig dette deres Værts Legeme, medens 

 de paa samme Tid, middelbart eller umiddelbart, frem- 

 kalde kemiske Forandringer, ved hvilke selve dens træ- 

 agtige Skelet bliver sort, slapt og vissent. 



I Bygning er Peronospora lige saa meget en Skimmel- 

 svamp som den almindelige Penicillium, og ganske som 

 denne formerer sig ved, at dens »Hyfer« opløse sig 

 i selvstændige runde Legemer, Sporerne, saaledes voxe 

 ogsaa hos Peronospora (se Fig. 2) nogle af dens »Hyfer« 

 ud i Luften gjennem Mellemrummene mellem Overhudens 

 Celler paa Kartoflfelplanten og udvikle Sporer (Fig. 2, c). 

 Hver af disse »Hyfer« udsender sædvanlig flere Grene; 

 Grenenes Ender udvide sig og blive lukkede Sække, der 

 til sidst falde af som Sporer. Dersom Sporerne falde 

 ned paa en eller anden Del af den samme Kartoffelplante 

 eller af Vinden føres hen paa en anden, ville de maaske 

 strax spire, udskyde rørformige Forlængelser, der blive 

 til »Hyfer« og bore sig ind i den angrebne Plantes Masse. 

 Men hyppigere deler Sporens Indhold sig i sex eller otte 

 særskilte Dele (Fig. 3). Sporens Væg giver efter, og hver af 

 Delene træder ud som en selvstændig Organisme, der har 

 Bønneform,' er lidt smallere ved den ene Ende end ved 



