345 



de dog underkastede hyppige Forandringer og Om- 

 væltninger. 



En saadan Omvæltning har Kemiens Theori for nylig 

 gjennemgaaet, og det System, som nu almindelig er an- 

 taget af de betydeligste Forskere i denne Videnskab, ad- 

 skiller sig væsentlig fra det, som endnu for faa Aar 

 siden blev studeret paa vore Skoler og Universiteter. Jeg 

 har derfor troet at gjøre god Nytte ved, saa tydelig som 

 det er mig muligt, at forklare det nye Systems Grund- 

 træk og tillige vise, i hvilke Henseender det adskiller 

 sig fra det gamle. Jeg er af den Mening, at mange, 

 som have studeret hvad vi nu maa kalde den gamle 

 Kemi, ville glæde sig ved at finde en Bro over den 

 Kløft, som adskiller den fra den nye, og ved at lære de 

 Methoder at kjende, ved hvilke vi nu forsøge at sammen- 

 fatte og forklare de gamle Kjendsgjerninger. 



Den, som for tyve Aar siden studerede Kemi, blev 

 overordentlig overrasket over Systemets Simpelhed og 

 Nomenklaturens Skjønhed. Indtil for faa Aar siden 

 kunde det samme ikke siges om vor nyere Kemi. Denne 

 maatte gjennemgaa adskillige Forandringer og ydede 

 Skuet af en halvfærdig Bygning; nu har den imidlertid 

 naaet et Trin, paa hvilket den kan fremstilles som et 

 ensartet videnskabeligt System. 



Vort Udgangspunkt ved Fremstillingen af den nyere 

 Kemi maa være den epokegjørende Theori, som vi nu 

 kjende som den Avogadroske eller Ampéreske Lov. 

 Denne Læresætning blev først opstillet 1811 af Am a de o 

 Avogadro, en italiensk Fysiker, og igjen opdaget 1814 

 af A m p é r e , en fransk Fysiker. Uagtet denne stor- 

 artede Idé saa tidlig holdt sit Indtog i vor Videnskabs 

 Historie, forblev den dog i næsten et halvt Aarhundrede 



