346 



ubenyttet. Nu indtager den i Kemien samme Plads som 

 Tyngdeloven i Astronomien, uagtet den i Modsætning til 

 den sidstnævnte blev udtalt et halvt Aarhundrede før 

 Videnskaben var moden for den. Den Avogadroske Lov 

 kan udtrykkes paa følgende Maade : »Lige store Rum- 

 fang af alle Stoffer indeholde i luftformig Til- 

 jstand og under lige Betingelser det samme 

 Antal Molekyler«. Udtrykket for denne Lov er 

 meget simpelt; men inden vi kunne forstaa dens Be- 

 tydning, maa vi først vide, hvad der er ment med Ud- 

 trykket »Molekyl«. Dette Ord var det, som Avogadro 

 valgte til at udtrykke sin Lov med; det er af latinsk Op- 

 rindelse og betyder kun en »lille Del« af Stof. Am- 

 pere brager i Steden for dette Ordet »Partikel« i ganske 

 samme Betydning. Begge Ord betegne den mindste 

 Mængde, i hvilken ethvert Stof kan deles ved mekaniske 

 Processer, d. v. s, ved en Behandling, som ikke for- 

 andrer den kemiske Beskaffenhed. I mange af vore 

 Lærebøger defineres det som den mindste Mængde af et 

 Stof, som kan bestaa for sig alene; men begge Defini- 

 tioner ere i Virkeligheden den samme. 



Da dette er et meget vigtigt Punkt, maa det klares 

 fuldstændig. Vi kjende i Naturen et stort Antal for- 

 skjellige Stoff'er. Herpaa hviler i Virkeligheden hele den 

 kemiske Videnskab; thi var Naturen dannet af et eneste 

 Stof, kunde der ingen Kemi existere. Kemien har ene 

 og alene at gjøre med forskjellige Stoffers Forhold 

 til hverandre. Disse Stoffer kunne nu vise sig for os i 

 tre forskjellige Skikkelser, i fast, i flydende og i 

 luftformig Tilstand. Nogle Stoffer kjendes kun i én, 

 andre kun i to af disse Tilstandsformer, medens mange 

 kunne antage alle tre. Kul f. Ex. kj ender man kun i 



