358 



bredde af rødt Lys, og, hvad der ydermere tjener vort 

 Øjemed, Baandene give os et Middel i Hænde dl at 

 maale selve Lysbølgerne. Det er saaledes indlysende, 

 at de Udstrækninger, med hvilke vi have at gjøre, ikke 

 blot ere tænkelige, men ogsaa fuldstændig ligge inden 

 for vore Forestillingers Rækkeevne ved Hjælp af den 

 moderne Videnskabs Anvendelser. 



Lad os vende tilbage til vort Æmne! Disse Vær- 

 dier ere altsaa virkelige Størrelser, som ere forskjellige 

 fra hverandre, hvad de oven anførte Maalninger vise. 

 I øvrigt have vi Grund til at antage, at de forskjellige 

 farvegivende Straaler ikke afvige fra hverandre i andet, 

 og det er godtgjort ved astronomiske Iagttagelser, at de 

 alle fare igjennem Verdensrummet med den samme Ha- 

 stighed. Naar imidlertid en Lysstraale træder ind i en 

 Glasmasse, da formindskes ikke blot dens Hastighed, 

 men, hvad der er mærkeligere, de forskjellige Straaler 

 antage med det samme forskjellige Hastigheder, og i Følge 

 Bølgebevægelsens bekjendte Principer er den ulige Bryd- 

 ning en nødvendig Følge af den ulige Forandring i Straa- 

 1ernes Hastighed. Men hvis Glasmassen var fuldstæn- 

 dig ensartet helt igjennem, vilde man umulig kunne for- 

 staa, hverken ved Hjælp af Bølgetheorien eller nogen 

 anden Lystheori, hvorledes Forskjellen imellem de saa- 

 kaldte Lysbølger alene kunde bestemme denne ulige 

 Hastighed med den ledsagende Forskjellighed i Bryd- 

 ningen, og den Kjendsgjerning, at en saadan Forskjel 

 fremkaldes, gjælder hos mange som et strængt Bevis for 

 Massens ufuldstændige Sammenhæng, eller med andre Ord 

 for, at der maa findes Mellemrum i Glasset, om end- 

 skjønt disse ere saa smaa, at der udfordres en Lysstraales 

 Tyndhed til at opdage dem. 



