410 



aktiv eller passiv, og vi træffe saa vel inden for Plante- 

 riget som Dyreriget begge Former. Man har i Natur- 

 forskningens ældre Dage antaget, at hin Bevægelses- 

 maade ene tilkom Dyrene og udgjorde en integrerende 

 Del af deres Karakteristik; men den nyere Tids Forsk- 

 ning har saa fuldstændig omstødt denne Anskuelse, saa 

 at det nu kan siges at være gaaet over i den alminde- 

 lige Bevidsthed, at Evne til Selvbevægelse ogsaa kan 

 findes i Planteriget. Planter, der ere udrustede paa 

 denne Maade, maa altsaa i fortrinlig Grad være skikkede 

 til at sprede sig fra Fødestavnen, men for at de, hvem 

 denne Evne er nægtet, ikke skulle lide under Mangelen 

 herpaa, har Naturen udrustet dem eller i alt Fald mange 

 af dem med saadanne Apparater, at den passive Trans- 

 portmaade bliver dem mulig og let. 



Aktiv Bevægelighed træffe vi hos de lavere Planter, 

 hvoraf mange jo tilbringe en vis Tid, ja en Del endog 

 hele deres Liv, i en ejendommelig Skikkelse, i hvilken de 

 som Sværmsporer kunne sværme om i Vandene ved Hjælp 

 af Fimrehaar. Disse Planter ere Læserne bekjendte alle- 

 rede fra tidligere Afhandlinger her i Tidsskriftet, og jeg 

 skal derfor blot minde om Algerne, Slimsvampene og de 

 allerlaveste Former af organisk Liv, saasom Bakterier, 

 Heteromitaer o. Ig. og for Resten henvise til vedkommende 

 Afhandlinger*). En saadan høj Grad af Selvbevægelighed 

 og Evne til at forandre Sted forekommer vel ikke hos 

 de højere Planter under denne Form ; dog kan man her 



*) Se f Ex Vaupell: Sværmsporerne og Befr hos Algerne. I R., 

 2 Bd. , Ørsted: Om Svampene m. særl. Hensyn t Troldsmør- 

 svampen. II R., 5 B., Warming: Om Planten opfattet som et Sam- 

 fund. IV R., 5 B., Cohn : Om Bakterierne, sammesteds, Huxley 

 Om Grænselandet mellem D>r og Planter. V R., 8 B. 



