411 



mindes den Bevægelse, som saadanne Planter udføre, der 

 i Tidens Løb flytte sig fra Sted til Sted ved Ranker, 

 underjordiske Udløbere o. 1. saasom Jordbærplanten og 

 Agertidselen. Vi træffe hos de højere Planter der- 

 imod en Mangfoldighed af Indretninger, som gaa ud paa 

 at skaffe Frøene (i hvilke jo den unge Plante befinder 

 sig) den størst mulige Udbredelse førend Spiringen, saa 

 at den unge Plante strax, naar den ser Lyset, befinder 

 sig paa sin rette Plads. Faldt alle en Plantes Frø ned 

 ved dens Fod, vilde et alt for stort Antal Planter gaa 

 til Grunde paa det ringe Areal, og Artens Bestaaen var 

 mindre sikret; men faar hver ny Plante saa megen Plads, 

 som nødvendigt er, kan den voxe og formere sig, og 

 Arten derved blive sikret mod at uddø. 



Tre Faktorer af den omgivende Natur ere Planten 

 behjælpelige med Udspredningen af Frøene eller Frugterne, 

 nemlig: Vinden, Vandet og Dyrene. Et ikke ringe 

 Antal Planter benytte imidlertid ingen af disse, men ere 

 udstyrede med Mekanismer, der elastisk udslynge 

 Frøene. Vi ville nu noget nøjere betragte hvert af disse 

 fire Tilfælde for sig. 



Vinden. Hvor ofte have vi ikke, naar vi en Som- 

 merdag vandre over Marken og Engen, set de lette Tid- 

 selfnug svæve som smaa Balloner omkring i Luften, 

 baarne af det sagteste Vindpust? Tidselen og en meget 

 stor Mængde andre Kurvblomstrede besidde intet Bæger, 

 saaledes som vi i Almindelighed finde det udviklet hos 

 Blomsterplanterne, men en Mængde fine, hvidlige Haar, 

 den saakaldte Fnug, optræder paa dets lave Rand. Ved 

 Frugtens Modning stræbe disse Haar at bøje sig ud efter, 

 hvoraf Følgen bliver, at Frugterne skyde sig ud af Kurv- 

 dækket, hvis Blade ofte slutte tæt og skaalformig sammen, og 



