415 



Hos en stor Mængde Planter findes vel paa Frøene 

 eller Frugterne ingen særlige Apparater, der kunne yde 

 Modstand imod Luften i nogen høj Grad, men Naturen 

 hjælper sig da paa den Maade, at Plantens Frø ere saa 

 smaa, at de med Lethed enten ligefrem bortføres som 

 Støv i Luften eller udslynges til alle Sider ved Vindens 

 Rusken i Frugten. Gjøgeurterne (Orchideerne), disse 

 den tropiske Planteverdens vidunderligste og skjønneste 

 Børn, høre herhen. Ved Modenheden aabner den én- 

 rummede Kapsel sig ved sex lange Sidespalter og lader 

 Vinden blæse igjennem sig, saa at Frøene, de letteste, 

 mindste og mest primitive, Botanikeren kjender, pustes 

 ud som et fint, støvlignende Pulver. Lignende smaa, 

 lette Frø med en tynd, hindeagtig, løst om Frøet liggende 

 Skal finde vi hos Vintergrøn (Pyrola), Soldug (Dro- 

 sera) og Snylterod (Monotropa). Denne fine Frøskal 

 erstatter her paa en Maade Frøulden eller Vingen, som vi 

 fandt hos de ovenfor omtalte Væxter, men mangler hos 

 mange andre Planter med smaa Frø. Valmuen og 

 Klokken afgive Exempler herpaa og ere tillige lærerige 

 i en anden Retning. Som bekjendt aabner Val- 

 muens énrummede , oprette Kapsel sig oppe under 

 Arret ved en Mængde smaa Huller; herved opnaas, at 

 Frøene ikke kunne glide lige ud af Kapselen og falde 

 ned i en Bunke ved Foden af Planten, men maa blive 

 derinde, indtil de, naar Stængelen en stormfuld Dag 

 svajer hid og did , slynges om til alle Sider. Hos 

 Klokken (Cainpanula) aabner Kapselen sig ogsaa ved 

 Huller; naar disse sidde i Spidsen af Kapselen, er 

 denne opret; men hos visse Arter sidde de i Bunden af 

 den, hvoraf Følgen vilde være, at alle Frøene gled lige 

 ned paa Jorden, hvis ikke Blomsterstilken bøjede sig 



