416 



saaledes, at Kapselens Bund vender opad, hvilket netop 

 er Tilfældet , naar Modenheden indtræflfer , og nu er 

 Forholdet ganske som hos Valmuen. 



Ikke alene visse Blomsterplanter, men ogsaa talrige 

 Lønboplanter, frembringe saadanne fine, støvagtige For- 

 meringsorganer, som maa spredes ved Vindens Hjælp. 

 Bregnernes og Ulvefodsplanternes Sporer afgive 

 Exempler herpaa. 



Ligesom Vinden kan ogsaa Vandet hjælpe til ved 

 Frøspredningen, ihvorvel kun et saare ringe Antal Planter, 

 Vandplanter naturligvis, betjene sig af dette Transport- 

 middel. 



Vi have her til Lands to velbekjendte Vandplanter, 

 den hvide og den gule A åkande. Hos den første af 

 disse, Nøkkerosen, der ubetinget er en af vore skjøn- 

 neste Blomster, løsner Frugten sig ved Modenheden fra 

 Moderplanten og gaar itu, hvorved Frøene komme til- 

 syne som en slimet Klump. De synke imidlertid ikke 

 strax til Bunds, men formaa formedelst en luftholdig 

 Frøkappe i længere Tid at drive omkring paa Vandets 

 Overflade med Strømmen, indtil de endelig ved Frø- 

 kappens Forraadnelse synke ned paa Bunden. Den 

 gule Aakandes Frugt derimod, som ogsaa ved Moden- 

 heden løsnes fra sin Stilk, er indrettet paa en ganske 

 anden Maade. Frøene skilles ikke ad hver for sig og 

 ere ikke forsynede med luftholdige Frøkapper, men de 

 vedblive at være indesluttede i Frugtknuderummene, som 

 skilles ad omtrent paa samme Maade , som man 

 sønderdeler en Appelsin, efterat Frugtens yderste Lag 

 i Forvejen har løsnet sig fra det indre. De halvmaane- 

 formede Rum holde sig svømmende paa Vandet for- 

 medels Luftblærer, som udvikle sig inden i dem. Naar 



