419 



nogle andre. Regnvejrvil derforbegunstigesaadannePIanters 

 Frøspredning, medens vi ovenfor saa, at det hindrede andres. 



Frøspredningen kan ogsaa besørges af Dyrene paa 

 en anden Maade end den nu omtalte, nemlig derved, at 

 de, navnlig Fuglene, fortære kjødfulde Plantedele, med 

 hvilke Frøene ere i Forbindelse, og sprede med Exkre- 

 menterne de ufordøjede Frø og »Stene«, der saaledes 

 tillige strax forsynes med en Portion Gødning. 



For at Dyrene nu let skulle iinde disse spiselige 

 Dele, ere de i Almindelighed ved deres Farve saa af- 

 stikkende fra Omgivelserne, at de let ses, endog i Af- 

 stand, men denne Farve indfinder sig først ved Moden- 

 heden, — vi skulle siden se hvorfor. Kjødfulde Frø i 

 en tør. Frugt forekomme sjælden, men findes f. Ex. hos 

 Magnolia, hvor de pragtfuldt højrøde Frø hænge ved 

 Hjælp af elastiske Traade ud af de aabnede Kapsler og 

 ved deres Farve og Svingninger i Vinden let tildrage sig 

 Dyrenes Opmærksomhed. Fremdeles kunne vi nævne 

 Benvedbusken {Euonymus Europaeus), der besidder en 

 firrummet, rosenrød Kapsel, hvis fire, store Frø ere om- 

 givne af en prangende , skarlagenrød Frøkappe , samt 

 Taxen (Taæus haccata) , der i sin tykke, saftige, røde 

 Frøkappe besidder et særdeles velsmagende Lokkemiddel, 

 og muligvis have andre » Frøkapper <• lignende Opgaver i 

 Planternes Liv. — Langt almindeligere er det, at Frug- 

 terne ere kjødfulde, og mangfoldige af disse ere jo til- 

 lige vigtige Næringsmidler for Mennesket, som ved at 

 dyrke dem have bragt deres gode Egenskaber til at ud- 

 folde sig i en betydelig højere Grad, end Tilfældet er i 

 den vilde Natur, ja ofte forandret dem i væsentlige Ret- 

 ninger, som vi senere skulle se. — Hos nogle Planter 

 er det selve Frøgj emmet eller Dele af det, der blive 



