427 



øge Vægten, vil Frøspredning ved Vindens Hjælp ikke 

 være umulig, naar den førstnævnte skulde slaa fejl. 



En anden Omstændighed, der taler til Gunst for 

 den her fremsatte Anskuelse, er den, at Vedhæftnings- 

 eller Flyveapparater aldrig forekomme paa saadanne Frø, 

 som vedblive at være indesluttede i deres Frugt; thi her 

 vilde de ikke være til Spor af Nytte; og paa den anden 

 Side ere de Frugter, der aabne sig og lade Vinden, 

 Vandet eller Dyrene bortføre Frøene, heller aldrig selv 

 udstyrede med de til saadan Transport nyttige Egen- 

 skaber; disse forekomme derimod hos de enfrøede Frugter, 

 som ikke aabne sig, og som egentlig i biologisk Hen- 

 seende kunne betragtes s<>m Frø. 



Trods den store Mængde Forhold, der saaledes pege 

 hen paa Øjemedet med de omtalte Udstyringsmaader, se 

 vi dog en Del Planter, hvis Frøspredning ikke synes at ville 

 lade sig forklare efter den ovenfor angivne Maade, og som 

 altsaa kunne betragtes som Hindringer for vore An- 

 skuelsers Rigtighed. Saaledes gives der jo nogle Planter, 

 der frembringe saa store Frugter, at de meget vanskelig 

 kunne transporteres af Vinden eller Dyrene, heller ikke 

 fortæres af disse uden portionsvis, hvorved Frøene maa- 

 ske netop ville undgaa at blive spiste, og som ikke ere 

 udstyrede med Udslyngningsmekanismer. Saadanne 

 Exempler ere Græskarpl anten , Melonen og 

 Kaiebassen. Her maa vi nu erindre, at disse Planter 

 ere dyrkede og derved have opnaaet den kolossale Ud- 

 vikling af deres Frugter, vi ofte iagttage, og det gaar 

 med' de dyrkede Planter som med Husdyrene: de miste 

 de Egenskaber, de have i vild Tilstand, og blive i visse 

 Retninger Misdannelser, i det Mennesket søger at forhøje 

 Værdien af deres brugbare Dele uden at tænke 



