446 



Angaaende de slentede Lags Dannelsesmaade have 

 Undersøgelserne vist, at de allerfleste ere Ferskvands- 

 dannelser; dels ere de dannede af Floder (saaledes ud- 

 fylde de hyppig de nys omtalte gamle Flodsenge), dels 

 ere de afsatte i Indsøer; flere Steder kan man paavise 

 saadanne forhenværende Søer, saaledes ved Peebles i 

 Sydskotland o. fl. St. Et godt Exempel paa en saadan 

 Sø er Glasgowbækkenet ved Clydes nedre Løb. Her findes 

 slentede Lag til 355 Fods Dybde, 3 — 4 Gange vexlende 

 med Skuringsier. Denne hyppige Afvexling af Skuringsier 

 og slentede Lag forklares vist nok paa følgende Maade: 

 Under den mildere Periode var den nærliggende Sø Loch 

 Lomond opfyldt af en stor Jøkel, der kom ned fra Høj- 

 landene; naar denne var i Fremgang (det er bekjendt, 

 at ogsaa Nutidens Jøkler sjælden staa aldeles stille), 

 udfyldte den undertiden Clydes Munding ved Dunbarton j 

 den opdæmmede Flod forvandlede da Glasgowegnen til 

 en Sø, i hvilken Ferskvandslag afsattes; skred Isen endnu 

 videre frem, saa at den udfyldte hele Søbassinet, afsatte 

 den et Lag Skuringsier oven paa Ferskvandslagene; 

 naar Isen gik tilbage fremkom atter Søen, indtil Flod- 

 mundingen endelig blev fri. Denne Proces kunde gjen- 

 tage sig flere Gange. Paa lignende Maade have vist nok 

 Jøklerne paa mange andre Steder opdæmmet Floderne 

 og dannet Søer. 



Paa Grund af de slentede Lags Fattigdom paa For- 

 steninger er det ikke let at afgjøre, hvor vidt nogle af 

 disse Lag ere afsatte af Havet; imidlertid findes dog 

 nogle faa Exempler paa utvivlsomme Havdannelser. Saa- 

 ledes fandtes ved Airdrie i Sydskotland 512 Fod over 

 Havet et lille Lag paa faa Alens Længde mellem 2 Sku- 

 ringslermasser indeholdende Ishavsmuslinger. Hvor lille 



