450 



I Regelen ere disse Sandraasser slentede; meget 

 hyppig ere Lagene ikke afsatte vandret, men hældende 

 eller bølgeformede, som om de vare dannede i et uroligt 

 Hav i Nærheden af en Kyst. Ikke sjælden vise imidlertid 

 de grovere Materialier aldeles intet Spor til Slentning. 

 I de lavere Egne ere Materialierne rullede, i de højere 

 er dette ikke Tilfældet, men de ligne her mere det skarpe 

 Morænegrus og danne en Overgang til dette. 



Større Blokke findes kun sjælden i disse Sandhøje; 

 hyppig findes de derimod afsatte paa selve Højenes Toppe 

 og Sider. Undertiden findes i Forbindelse med disse 

 Sandmasser Lag af Ler, der benyttes til Teglbrænding. 

 Forsteninger forekomme aldeles ikke i noget hertil hørende 

 Lag. Nogle Steder optræder Gruset i flade Terrasser, 

 som hælde svagt nedad og ofte ere ordnede over hver- 

 andre som Trappetrin. 



Om disse Aasers Oprindelse har der hersket mange 

 Meninger; nogle have antaget dem for Morænedannelser; 

 andre for Flodafsætninger, atter andre for Havdannelser. 

 Sandsynligvis ere de opstaaede ved Isens, Flodernes og 

 Havets forenede Virkninger. 



Tilsyneladende forekomme Sandaasdannelserne aldeles 

 uregelmæssig spredte. Naar man imidlertid nærmere 

 undersøger deres Beliggenhed og Udbredelse, synes de i 

 Regelen at forekomme paa saadanne Steder, hvorBjærg- 

 landets snævre Dalkløfter udmunde i brede, slettelignende 

 Dale. I Regelen synes deres Masse at være proportional 

 med de Dales Størrelse, i hvis Munding de ligge; der 

 synes altsaa at bestaa en vis Sammenhæng mellem Sand- 

 masserne og Flodomraaderne. Undertiden gaa Sandmasserne 

 en Strækning op i saadanne Dale; paa saadanne Steder 

 iagttager man ofte, at de rullede Sandmasser efterhaanden 



