451 



gaa over i skarpkantet Grus, ganske som Morænegruset; 

 en lignende Overgang ses ofte op ad Fjældsiderne. I saa- 

 danne Dale bære Morænegruset og Skuringsleret tydelige 

 Spor af, at en stor Del af deres Masse er skyllet ned 

 ad Dalene, bort fra deres oprindelige Leje. 



Sammenholder man alle disse Iagttagelser, bliver det 

 sandsynligt, at Sandmasserne ere dannede af store Strømme, 

 der bortskyllede de løsere Lag i Dalene, rullede og af- 

 rundede deres Materialier og atter afsatte dem, hvor 

 Dalene udvidede sig og Strømmenes Løb blev. roligere. 

 Det er klart, at disse Strømmes Vandmasse maa have 

 været proportional med deres Oplands Størrelse; om de 

 Sandmasser, de afsatte, maa det samme gjælde. De 

 Strømme, som nedskyllede saadanne Masser, maa imid- 

 lertid have været langt større end de nuværende; de 

 hidrørte ganske sikkert fra Smeltningen af de store Jøkler, 

 der som Levninger af Indlandsisen efterhaanden trak sig 

 højere og højere op i Dalene. I Schweiz's og Norges 

 Jøkelfloder finde vi Dannelser, der svare hertil. 



I Sanddannelser, der syntes at være opstaaede paa 

 denne Maade, fandt man paa et enkelt Sted nogle Knogler 

 af Frøer og Van drotter; de ere de eneste Dyrelevninger 

 i Sandmasserne, men tilstrækkelige til at bevise, at Lan- 

 det ikke var aldeles ubeboeligt paa denne. Tid. 



Imidlertid synes nogle af Sandaaserne paa Grund af 

 deres fint slentede Materialier, deres bløde Former og 

 udprægede uregelmæssige Slentning, der sandsynligvis er 

 opstaaet ved vexlende Strømninger i lavt Vand, at være 

 dannede i Havet. De forekomme især under 900 Fods 

 Højde og findes ofte paa de Steder, hvor Floder aldeles 

 ikke kunne flyde; ja, de gaa ofte tværs over Høje og 

 Dale; der synes derfor ikke at være nogen anden Maade, 



