469 



Virkeligheden indeholder disse Piles Bark et ]>itterstof, 

 Salicin, som er blevet berømt som Surrogat for Chinin, 

 skjønt det vel næppe er dette, der virker, naar det i Sles- 

 vig hedder at „naar Feberen har rystet dig tre Gange, skal 

 du stiltiende slaa tre Knuder paa en „Viggel" (o: Vidie) 

 for hver Febertur samt en Knude til for den kommende 

 Gang"*). Maanefaserne synes endnu i vore Dage at have 

 bevaret deres Indflydelse paa Pilene, thi af Havebrugsraænd 

 paastaas det endnu, at de skulle beskæres i aftagende Maane, 

 da de ellers ikke holde .^ig. 



Ikke faa vStednavne synes at have deres Oprindelse fra 

 de forskjellige Benævnelser jiaa de omhandlede Træer, 

 nemlig Pil, Selje og Vidie; der findes saaledes ikke mindre 

 end fjorten „Pilegaarde" her i Landet, som dog alle ere 

 af nyere Oprindelse, og rimeligviis ere ogsaa de flere Steder 

 forekommende ældre Navne Sal og Salling, Selleberg og 

 Sellerup , Viet og Viemose og mange lignende at udlede 

 heraf, ja selv det opblomstrende Silkeborg skylder efter 

 nogles Mening Seljen sit Navn. 



Gjøgen siges at holde meget af Pilen, og hyppig ser 

 man Pilebuskene overgydte med „Gj ø gespyt", der imidler- 

 tid efter Zoologernes Mening har sin Oprindelse fra den i 

 Skuraklatten siddende gule Cicadelarve med de to stikkende 

 sorte Øjne. De saakaldte „Pileroser", som især træffes 

 paa Seljen og Graavidien, ere rosetformede Samlinger af 

 Blade, som derved i Form faa Lighed med fyldte Roser, 

 og ere ligesom Gjøgespyttet frembragte ved Virksomheden af 

 et lille Dyr, en Ait Galmyg, som anbringer sine Æg i Pi- 

 lens Knopper og derved foraarsager disse Misdannelser. I 

 Toppen af gamle „Hovedpile" træffes ofte en hel Vegetation 

 af andre Planter, især saadanne, som have flyvende Frø 

 eller Bær, der af Fugle føres herhen, og hvis det er Buske 

 eller Træer, benævnes de da herefter, saasom „Flyverøn", 

 „Flyvehyld" osv., hvilke tillægges mange magiske Virknin- 

 ger, hvorom mere under vedkommende Træer. 



De mange nyttige Anvendelser, man gjør af Pilene, 

 ligger uden for denne Afhandlings Opgave at behandle; 

 her skal kun nævnes deres Anvendelse til Fejekoste og 

 „Tækkevirer" , hvortil de benyttes overalt i Landet, samt 

 til allehaande Flettearbejde, hvilket navnlig er et ikke 

 uvigtigt Husflidsarbejde for en Del Smaafolk hist og her 

 i Jylland, ligesom ogsaa at Barken af flere Pilearter bruges 



*) H. F. Feilberg. Fra Heden, Haderslev 1863, S. 49. 



Femte Række. HI. 30 



