470 



til Garvning af finere Skind, der jo „ere saa bekj endte som 

 Randers Handsker", hvilke netop siges at skylde Pilebarken 

 deres ejendommelige Lugt. Om den ikke uvigtige Rolle, 

 som Pilene endnu i vore Dage spille i Menneskelivet, derom 

 kan man gjøre sig et Begreb ved at erindre, at der endnu 

 i Aaret 1872 i den danske Rigsdag fremkom et privat Lov- 

 forslag (Om Højden af de Piletræer, der maa staa paa 

 et Hegn), foranlediiret ved Spørgsmaalet om, hvorvidt tre 

 Piletræer i Ringstedegnen burde stynes eller ikke stynes, 

 og at der i den Anledning nedsattes et Udvalg paa fem 

 Medlemmer. Paa Lolland holder man for, at „Sættepilene" 

 skulle plantes i samme Stilling, hvori de ere groede, d. v. s. 

 den Side mod Sønder, hvor Barken er glat, og den Side 

 mod Nord, hvor Barken er graa og skruppet. 

 Poul Møllers bekjendte Aprilvise: 



»Na har Viben Æg. 

 Pilen dygtig Skjæg« 



minder os om, at Pilen hører til vore allertidligst blom- 

 strende Væxter, thi det omtalte Skjæg er Raklerne, der 

 netop nu bryde frem, og som paa Grund af deres gulgraa, 

 bløde, laadne Beklædning ogsaa ere bekjendte under Navn 

 af „Gæslinger", med hvilke smaa de jo ogsaa ere samtidige. 

 Naar Saften stiger op i Træerne om Foraaret, er ogsaa den 

 rette Tid kommen for Drengene til at lave de velbekjendte 

 Fløjter af finger- til tommetykke Pilegrene, thi nu kan 

 Barken let løsnes ved nogle vel anbragte Slag, og mangen 

 Virtuos har maaske høstet sine første Lavrbær ved Hjælp 

 af et saadant primitivt Instrument, der i Jylland endog har 

 et særligt Navn: „Luj", medens Drengene i Fyen noget 

 fordringsfuldt kalde dem „Nattergale" og, for at Arbejdet 

 skal lykkes, fremsige følgende Ramse: 



»Banke, banke, Hvisselpibe, 

 I Fjor gik Du i Stykker, 

 I Aar skal Du holde«. 



Noget senere paa Aaret ses Hunplanterne — thi der 

 gives baade mandlige og kvindelige Individer blandt Pilene 

 — bedækkede med Fructrakler , som ere indhyllede i en 

 hyld bornuldsagtig Masse, en Frøuld, der tjener Frøene som 

 Flyveredskab, saa at de kunne føres vidt og bredt om- 

 kring af Vinden og derfor undertiden spire frem i uhyre 

 Mængde paa gunstige Lokaliteter, og derved i Forbindelse 

 med deres hurtige Væxt vække Forbavselse ved den pludselige 

 Fremkomst af Pile, saaledes som i Lersøen ved Kjøbenhavn, 

 hvor for nogle og tyve Aar siden efter Søens Udtørring 



