471 



hele dens Leje i faa Aar beklædtes med en frodig Pileskov, 

 hvilken Fremtoning inau vist nok forhen vilde have forklaret 

 som en Virkning af en Generatio æqvivoca, en Forklaring, 

 som nu til Dags af de fleste Naturforskere vilde an«es for 

 en Art Overtro. Den samme Frøuld har og«aa foranlediget 

 enkelte velmenende Økonomer til at kalde Pilene „inden- 

 landske Bomuld stræ er" 02^ foreslaa at indsamle denne 

 Uld, især af Lavrbærpilen og Seljen, som ere rigeligst for- 

 synede med samme, for at benytte den som Surrogat for 

 den udenlandske Bomuld , men Forsøgene synes ikke at 

 have været tilstrækkelig tilfredsstillende. 



Enkelte Ordsprog og Regler hidrøre fra Ejendommelig- 

 heder hos Pilene, saasom „skyde i Vejret som en Pil", 

 hvorved jo rigtig nok ogsaa kunde tænkes paa en anden 

 Slags Pil; „vrid Vidien, medens den er grøn", hedder det 

 som et Princip i Børneopdragelsen. I Slesvig siger man: 

 dei! der bygger sit Hus af El og- Pil, faar hverken Ro 

 eller Hvil*). Paa Falster siger man, at det er godt at sætte 

 Pil paa en Langfredag, og paa Lolland betyder det en tidlig 

 og stræng Vinter, naar Grønpilens Blade kruse sig tidlig 

 om Efteraaret. 



Seljen eller Palmepilen (Salix capræa) har en sær- 

 egen lille kulturhistorisk Betydning, i det den i hele Norden 

 i den katholske Tid har maattet erstatte Sydens Palmer til 

 at pryde Kirkerne med paa Palmesøndag, og det er ikke 

 la^nge siden, at det endnu var Skik i nogle Egne af Jyl- 

 land, at Drengene pyntede sig med blomstrende Pilegrene, 

 som de kaldte „Palraevidier". At det netop er denne Pile- 

 art, der er valgt, ligger dels i, at det er den tidligst blom- 

 strende og derfor oftest vil være tids nok paa Færde til at 

 tjene i det nævnte Øjemed, deis deri, at dens guldgule 

 Rakler ére større og smukkere end hos de fleste øvrige, saa 

 at de blomstrende Grene nok kunde gjøre Fyldest for Palme- 

 grene i Henseende til Effekt, om de end ikke have Spor af 

 Lighed i Form eller Farve. Denne Benævnelse for Pile- 

 rakler kan maaske tjene til at forklare det gængse Navn 

 „Palmer", hvormed Damerne betegne visse i Schav^^ler og 

 Mønstre ofte forekommende Figurer, som have langt større 

 Lighed med de nævnte Pilerakler end med noget som helst, 

 vedkommende virkelige Palmetræer. Et Par hos os fore- 



■) Dette og flere andre fra Slesvig anførte Ordsprog ere tagne af: 

 Joh. Kok, Danske Ordsprog og Talemaader fra Sønderjylland. 

 Kbhvn. 1870. 



30* 



