477 



Kliiiiatet blev nødvendigvis paavirket heraf. Regnfaldene 

 indfandt sig mindre sikkert og hyppig i Form af Torden- 

 byger. Side om Side med Faarehj ordenes Angreb kom den 

 mere umærkelige og underfundige Indflydelse af et sig for- 

 andrende Klima til Magten. De haardføre Planter i Ka- 

 rooen begyndte, at vandre nord paa, og føjede deres Andel 

 til i Udryddelsen af Landstrækningens indfødte og ejendom- 

 melige Flora; Arter af Chrysocoma^ Pentzia*) o. s. v. , der 

 ere vidt udbredte i Karoo'en, trængte ind; da de ydermere 

 ere bitre og modbydelige at smage paa, undgik de at blive 

 fortærede, og kun i haardeste Nød toge Faarene til Takke 

 med dem. Mere behagelige Buske, som Bukketorne {^Lycium- 

 Arter), forsvandt over for dem, og Marken (the »veldn) blev, 

 hvad Landmanden i Tidens Løb kaldte den og som den i 

 Sandhed nu er, en »bitter Mark« (»bitter veld«) og faar 

 hurtig Udseende af en trist, med Purrer bevoxet halvøde 

 Karoo. 



De, som kjende til den sydafrikanske Livskraft fra for- 

 dums Dage, ville imidlertid maaske sige, at netop de samme 

 Egne underholdt Tusender, ja Millioner af Antiloper, at uhyre 

 Græshoppesværme ofte fortærede hver grøn Ting, de traf 

 paa, og dog holdt Græsvæxten sig overalt. Det maa imid- 

 lertid erindres, at disse Dyr i saadanne uhyre Skarer vare 

 allevegne paa Vandring, i det de fulgte efter Regnfaldene og 

 det friske unge Græs. Plante væxten kunde ikke have ud- 

 holdt den, hvis de havde været stadige Beboere. Dette ere 

 Faarene; og deres Fremgangsmaade er ikke overfladisk, ej 

 heller indskrænke de sig til et lille Omraade. Paa Grund 

 af Græsgangenes forøgede Magerhed drive de deres Af- 

 græsning under en langsom Marsch Dag efter Dag, og af 

 denne Aarsag foi aarsage do mere Ødelæggelse ved at træde 

 md end egentlig ved at æde bort; og fremdeles bliver Landet, 

 der har en naturlig haard og jærnagtig Jordbund, ligeledes 

 af den Grund haardere, Regnen faar ikke længere Lov til 

 i samme Udstrækning som før at søge ned i Jorden, den 

 bortføres med større Hurtighed til Vandløbene end tidligere 

 og undlader at forsyne de dybe vedvarende Kilder, Landets 

 vigtige Understøttere, saaledes som fordum. Det er notorisk, 

 at Kilderne i det sydafrikanske Midtland Aar for Aar blive 

 vandfattigere. 



*) To Arter af Kurvblomster, den første nærmest beslægtet med 

 Gyldenris {Solidago), den anden med Malurt. O. A. 



