11 



Vejen, kunde han omsider nærme sig Vulkanen, der var 

 opstaaet midt i Havet, otte Mil fra Kysten, og udslyngede 

 vældige Dampskyer, Aske- og Rapillimasser. Vi have 

 denne Iagttager at takke for en pragtfuld Beskrivelse af 

 dette Udbrud, der stansede midt i Avgust efter at have 

 varet i omtrent 6 Uger. Udbruddet havde ophobet en 

 Kegle af omtrent 200 Fods Højde og i det mindste 3000 

 Fods Omkreds, i hvis Midte der viste sig et Krater fyldt 

 med svovlet Vand. Videnskabernes Akademi i Paris over- 

 drog den berømte Geolog Constant Frévost at under- 

 søge den nye Vulkan. Han ankom den 28de Septbr. og 

 fandt den kredsformede sammensat af skiftende Lag 

 af sort vulkansk Aske og Slaggestykker af to til tre 

 Tommers Størrelse. Den var da allerede stærkt angreben 

 af Bølgerne, i December var den forsvunden, og to Aar 

 senere mærkede Loddet ingen kj endelig Forhøjning af 

 Havbunden paa det Sted, hvor Øen havde hævet sig. 

 Hele Keglen var skyllet bort, og de løse Masser, hvoraf 

 den oprindelig var bleven ophobet, var uden Tvivl blevne 

 aflejrede paa Havets Bund som et Lag vulkansk Tuf. 

 Øen »Julias« Historie er den samme som alle under- 

 søiske Vulkaners, der ere blevne dannede af løse Stoffer, 

 Slagger, Rapilli, Aske og Sand — de gnaves af Bølgerne 

 og skylles bort i Løbet af ganske kort Tid. En af løse 

 Stoffer ophobet Vulkan kan kun bestaa i fri Luft; den 

 gaar til Grunde, saa snart den kommer under Vand. 



Dette Punkt er vel værd at lægge Mærke til. Evropas 

 udslukte Vulkaner, i Auvergne, Velay, Vivarais og ved 

 Rhinens Bredder, ere for en stor Del ophobede af løse 

 Masser; de vise endnu den Dag deres Kratere, deres af 

 Aske og Slagger opdyngede Kegler i uskadt Stand; med 

 Undtagelse af de af Regnskyl foraarsagede Udvaskninger 



