36 



I Egne, hvor der forekommer let opløselige Lag af 

 Gibs, Stensalt eller andre Stoffer, der let lade sig føre 

 bort, høre saadanue Sænkninger til Hverdagsbegivenhe- 

 derne. De danne der Huller, Tragter, Afgrunde i Over- 

 fladen, og Sænkningerne selv finde Sted under Rystelser 

 og Stød, som rigtig nok ikke strække sig synderlig vidt. 

 De gamle Minegange i Bjærgværkerne lukke sig efter- 

 haanden ved Sænkning under Rystelser, der vel ere meget 

 ubetydelige, men netop derved staa i Forhold til de sæn- 

 kede Masser. Man har med fuld Ret fremhævet, at der 

 i Schweiz, hvor der ikke er Spor af vulkanske Dannelser, 

 lader sig paavise tre Centralpunkter for hyppige Jord- 

 skjælv, Visp i Wallis, Basel og den lille By Eglisau, 

 begge de sidst nævnte beliggende ved Rhinen. I Eglisau 

 sporer man næsten daglig svage Jordrystelser uden videre 

 Følger. Men der er efter hele Egnens geologiske Byg- 

 ning heller ingen Tvivl om, at der i en vis Dybde under 

 disse Rhinbyer findes Lag af Stensalt og Gibs, og hvad 

 Visp angaar, saa er det højst sandsynligt, at der ogsaa 

 der findes Gibs i Dybet, da der i Omegnen og i ringe 

 Afstand derfra i Rhonedalen træder betydelige Lag af 

 dette let opløselige Mineral frem for Dagens Lys. 



Lad os nu efter denne nødvendige Digression vende 

 tilbage til vort egentlige Æmne, Vulkanerne. / Vi kjende 

 Udbruddene, men vi vide ogsaa, at der i alle Vulkaners 

 Historie findes mer eller mindre langvarige Perioder, i 

 hvilke de ere fuldstændig i Ro, og at Udbruddene til 

 syvende og sidst kun ere Eftervirkning af en kemisk 

 Virksomhed, der i det mindste delvis eller blot efter en 

 ringere Maalestok fortsættes, efter at den voldsommere 

 Virksomhed er ophørt. Vi træffe i Virkeligheden endnu, 

 selv ved Vulkaner, der have været slukte i Aarhundreder, 



